Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 3. 9 



Yksityisten metsat ovat yleensa havitetyt ja raiskatut, muu- 

 tamia harvoja poikkeuksia lukuunottamatta. Kruununpuis- 

 tot ovat paremmin sailyneet. Niita on verrattain runsaasti 

 pitajan E-osassa Ylivieskan rajalta aina Vihannin rajalle asti 

 ja ovat ne pitajan kauneimpia metsia. Metsat ovat yleensa 

 nuoria, etupaassa alle 80 vuotta vanhoja. 



Yleisin puulaji on manty, vaikka se monin paikoin jaa- 

 kin pieneksi, kitukasvuiseksi „rakamannyksi". Paikoin se 

 muodostaa puhtaita mantymetsia. Useimmiten kasvaa man- 

 tyjen joukossa kuitenkin muitakin puita, joista yleisin on 

 koivu, paikoin kuusi tai molemmat samalla kertaa, harvem- 

 min haapa. Mannyn jalkeen on kuusi yleisin. Puhtaat kuusi- 

 metsat lienevat puhtaita mantymetsia yleisemmat. Etenkin 

 pitajan W-osassa on kuusi mantya yleisempi. Lehtimetsia 

 on hyvin vahan. Lehtipuista esiintyy etupaassa koivu metsia 

 muodostavana. Haapa ja harmaaleppa eivat muodosta var- 

 sinaisia metsia; ainoastaan siella taalla tavataan viljelysmai- 

 den lahistolla aivan pienia haapa- ja leppametsikkoja. Pai- 

 koin on keskella metsaakin pienempi puhdas haavikko. 

 Leppaa kasvaa sekametsissa paikotellen verrattain runsaslu- 

 kuisasti, samoin peltojen laidoilla olevilla, usein kivisilla mailla. 

 Rannoillakin kasvaa usein tiheita pensastomaisia lepikkoja. 



Kauempana Pyhajoesta, suuremmista ojista ja jarvista, 

 missa maapera on murtosoraa, on metsa kuivaa kangas- 

 metsaa, etupaassa puolukkatyypin metsdd, jossa manty on 

 valtapuuna, kuusi, koivu ja haapa vahavaltaisia. Puolukka- 

 metsat ovat luullakseni Oulaisissa laajimmalle levinneet. 

 Joki- ja jarvilaaksoissa, missa maapera on savea tai saven 

 ja hiedan sekotusta, seka pitajan N-osassa on tuoreita kan- 

 gasmetsia eli must ikkatyy pin metsdd, joissa kuusi on valta- 

 puuna, koivu, leppa ja manty vahavaltaisina, tuomi, pihlaja 

 ja raita enemman tai vahemman harvinaisia. Monin paikoin, 

 esim. Petajaskoskella, Piipsjarvella ja Isojarven S-puol. seka 

 Nuhanojan varr., on puhtaita kuusikoitakin, jotka kosteam- 

 milla paikoilla muuttuvat korviksi. Paikoin kasvaa pienem- 

 milla aloilla joks. runs. Oxalis ja Pyrola uniflora, joiden 

 esiintyminen viittaa kaenkaalimustikkatyypin metsaan (Nu- 



