10 Parvela, Oulaisten pitajan kasvisto. 



hanojan varr. Makelan torpan alapuol.). Oulaisten S-osassa, 

 Pyhajoen ja Kalajoen vedenjakajaseuduilla, on kanervatyy- 

 pin metsdd, manty ja koivu, paikoin kuusi ja koivu valta- 

 puina. — Tervanpoltto on muutamia vuosikymmenia sitten 

 havittanyt mantymetsia ja muuttanut ne kuusikoiksi. Nain 

 on syntynyt Vaikonojan varrella Raudaskosken ylapuolella 

 oleva kuusimetsa. Noin 60 — 70 v. sitten oli Oulaisten ja 

 Ylivieskan rajaseuduilla suuri metsapalo, joka poltti metsan 

 laajoilta aloilta perinpohjin. Taman metsapalon jalkeen il- 

 mestyi metsiin runs, koivuja (isanta J. Kytokorpi). Kanerva- 

 tyypin metsia tavataan viela' pienemmilla alueilla kivikkoi- 

 silla murtosoraselanteilla pitajan keski- ja pohjoisosassakin. 

 Pitajan S-osassa ja paikoin jokirantaniittyjen laiteilla on 

 viela pienia lehtimetsia, joissa koivu on vallitsevana, jou- 

 kossa usein joku harmaaleppa, haapa, raita ja pihlaja. Jos- 

 kus on tallaisissa pienissa lehtimetsissa haapoja niin run- 

 saasti, etta ne joko yksinaan tai koivujen ohella ovat valta- 

 puina. Tallaisia haapametsia on Kytokorven sydanmailla ja 

 Lampaanluhdassa Vaikonojan varr. Talloin tulevat lehti- 

 metsat kasvillisuutensa puolesta jonkun verran lehtoja muis- 

 tuttaviksi. Yleensa on maapera naissa metsissa laihaa sora- 

 maata. Viela tavataan koivikoita entisilla viljelysmailla, jotka 

 nykyisin ovat jatetyt metsittymaan. Entisten ojien paikoilla 

 kasvaa suorissa riveissa kauniita puhdasrunkoisia koivuja. 

 Tallainen koivikko on „Paratiisi" Oulaisten- ja Vaikonojan 

 valilla n. 3 km. Ylivieskan maantien E-puolella. Suuri hal- 

 kojenhakkuu on viime vuosina havittanyt koivumetsia. Pal- 

 jon tuhoa koivumetsille on tuottanut n. 60 — 70 vuotta sitten 

 harjoitettu potaskan poltto, jota harjoitettiin silloin ja ajem- 

 minkin niin suuressa maarassa, etta se oli talokkaalle tar- 

 kea rahan tulolahde. 



Lehtoja on Oulaisissa vahan. Pyhajoen laakso on Ou- 

 laisissa raivattu pelto- ja niittymaaksi niin tarkoin, etta ai- 

 noastaan muntamissa harvoissa paikoissa on sailynyt pienia 

 lehtojen liepeita, joissa viela tavataan lehtokasveja, kuten 

 Athyrium filix femina, Paris, Platanthera bifolia, Melica nu- 

 tans, Triticum caninum, Stellaria nemorum, Lathyrus vermis, 



