Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 3. 11 



Ribes rubrum ja R. alpinum. Oulaisten huomattavimmat leh- 

 dot, mikali olen onnistunut ne loytamaan, ovat Oulaisten- 

 ojan varrella, Kankaanpaan torpan kohdalla ja n. l / 2 km. 

 Isojarven alapuolella. Naissa paikoissa on tavallista pak- 

 sumpi multakerros maan pinnalla, ja kasvillisuus paikallisiin 

 oloihin nahden jokseenkin runsas. Ihmetellen pysahtyy ret- 

 keilija ensiksimainitussa paikassa ihailemaan suuria ja ko- 

 meita Onoclea -pehkeita seka kauniita Athyrium filix femina- 

 kimppuja, jotka Oulaisten metsissa eivat suinkaan ole ylei 

 sesti tavattavia. Reheva saniaiskasvillisuus, joka yhtenai- 

 sena kerroksena peittaa pienempia alueita, antaa metsalle 

 „etelaisen" leiman. Harmaaleppa, kuusi ja tuomi ovat ta- 

 man lehdon tavallisimmat puut; ojan varrella ovat Rhamnus- 

 pensaat tavallisia. Ruohokasveista tavataan tavallisimmat 

 lehdoissa esiintyvat ruohot, m. m. Viola Riviniana. Pinta- 

 alaltaan suurempi (n. 1 / 2 km 2 ) on Isojarven alapuolella oleva 

 lehto, jossa Betula odorata, harmaaleppa ja tuomi ovat ta- 

 vallisimpia, kuusi ja pihlaja harvinaisempia puita. Pensaista 

 mainittakoon Daphne, Rhamnus ja Viburnum. Harvinaisem- 

 pia lehtoruohoja ovat Arenaria trinervia, Stellaria longifolia, 

 Viola Riviniana ja Scrophularia nodosa. Athyrium filix fe- 

 mina ja Phegopteris polypodioides esiintyvat taalla hyv. 

 runs. Ojassa kasvaa Ranunculus flammula, jota Isojarven 

 ymparistoja lukuunottamatta en ole muualta Oulaisista ta- 

 vannut. 



Soita on Oulaisten pitajassa, kuten jo varemmin mai- 

 nittiin, noin puolet pinta-alasta, etenkin jos otetaan lukuun 

 paraillaan soistumaisillaan olevat metsat, jotka ovat kangas- 

 maiden ja rameiden valimuQtoja. Soista ovat rdmeet ensiksi 

 mainittavat suuren laajuutensa tahden. Niita tavataan pita- 

 jan joka osassa moreenikankaiden ja -harjanteiden valilla 

 seka nevojen ymparilla. Ne ovat yleensa kapeita, mutta 

 NW- SE tai E — W suunnassa pitkia. Kasvillisuus on niilla 

 yksitoikkoista ja koyhaa, tavallista ramekasvillisuutta. Toi- 

 set niista ovat enemman aukeita ja mattaallisia, huomatta- 

 vat erikoisen runsaan varvustonsa kautta. Yleisimpia naista 

 ovat Betula nana-rameet; Cassandra-rameitakin tavataan, 



