12 Parvela, Oulaisten pitajan kasvisto. 



mutta ovat ne edellisia pienempia ja harvinaisempia. Ra- 

 meilla kasvavista pajuista mainittakoon Salix lapponum, S. 

 aurita, S. my rt Mo ides ja S. cinerea. Harvinaisempia ruohoja 

 ovat Carex dioeca ja Orchis incarnatus. 



Nevojakin on pitajan kaikissa osissa ja ovat ne yleensa 

 samanmuotoisia ja suuntaisia kuin rameetkin, laadultaan kui- 

 tenkin erilaisia. Toiset ovat niin vetisia ja pehmeita, etta 

 kuivanakin aikana on mahdotonta niilla liikkua, toiset taa- 

 sen ovat siksi kuivaluontoisia ja kovia, etta niilla liikkumi- 

 nen ei tuota minkaanlaista vaikeutta. Kasvillisuuskin on 

 jonkun verran vaihtelevaa eri nevoilla. Rahkanevat ovat 

 mutanevoja yleisemmat. Carex filiformis-rikkaat Sphagnum 

 papillosum-nevat ovat Oulaisissa niinkuin yleensa Keski-Poh- 

 janmaalla yleisimmat (Backman 1919 a siv. 20). Harvinai- 

 sempia nevakasveja ovat Selaginella, Erioph. gracile, Carex 

 Buxbaumii, C. tenuiflora, C. dioeca, Rhynchosp. alba, Phrag- 

 mites, Orchis incarnatus ja Malaxis paludosa. Lahemmin on 

 tutkittu Koiraneva (Suomen Suoviljelysyhdistyksen vuosi- 

 kirja 1904 siv. 151). Paikoin on nevojen laiteilla ja kuiva- 

 tuilla nevoilla koivumetsaa ja viidakkoa. 



Korpia on Oulaisissa vahan ja nekin ovat pienia. Niita 

 tavataan osaksi rameiden ja nevojen laiteilla, osaksi muual- 

 lakin. Korpimaisia metsia on Matkaojan ylajuoksun varrella. 

 Paikoin S-osassa pitajaa on korpimaisia mattaikkometsia, 

 joissa Polytrichum-mattailla kasvaa Vaccin. vitis idaea, Rubus 

 arct., Trientalis, vahan Vaccin. uligin., Carex vulgaris ja Ca- 

 lamagr. lanceol (?). Mattaiden valilla on maa osaksi paljas, 

 osaksi kasvaa Carex globularis'ta ja C. canescens'ia. Yleisin 

 korpityyppi on Rubus chamaemorus-korpi (Backman 1919 a 

 siv. 18). Pienempi Equisetum silvaticum-korpi on Matkaojan 

 ylajuoksun itapuolella. 



Oulaisten vuoripera on kaikkein hedelmattomimpia vuori- 

 lajeja. Siksi kalliokasvillisuuskin on toivottoman yksitoik- 

 koista ja koyhaa, vailla mielenkiintoa. Kallioilla kasvavat 

 lajit ovat kaikkein tavallisimpia sammaleita, jakalia ja put- 

 kilokasveja. Matalammat kalliot metsassa ovat useimmiten 

 yhtenaisen jakala- ja sammalkerroksen peitossa. Edellisista 



