Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 3. 13 



ovat tavallisimmat Cladina-\a.]it; useita CZadom'a-lajejakin 

 silti tavataan. Jalkimaisista kasvaa etenkin Polytrichum- ja 

 On'mm/a-lajeja. Putkilokasveja kasvaa hyvin vahan. Niista 

 on mainittava Polypodium, Cystopteris ja Woodsia ilvensis, 

 jotka kaikki ovat Oulaisissa harvinaisia. Kallionraoissa, 

 mutta viela' useammin kivilouhikoissa tavataan Phegopt. 



dryopteris. 



Rannoilla on usein omalaatuinen, maan laadusta riip- 

 puva kasvillisuutensa, mika Oulaisissa on yleensa yksitoik- 

 koista ja niukkaa, silla hedelmallisia liejukkorantoja, jotka 

 tarjoaisivat kasvupaikan vaateliaillekin kasveille, ei ole. Ai- 

 noastaan harvoissa paikoissa on rehevampia rantakasvustoja, 

 mutta lajikoyhyys on niissakin pian huomattava ominaisuus. 



Vesikasuillisuuskaan ei poikkea muun kasvillisuuden 

 yleisesta luonteesta. Kaislaa ja ruokoa tavataan suurem- 

 massa maarin vain harvoissa paikoissa Pyhajoessa. Niukasti 

 on jalkimaista viela melkein kaikissa pikku jarvissa, mutta 

 jarvien laskeminen on vaikuttanut sen kasvamiseen haital- 

 lisesti, ruoko on nimittain havinnyt. Kortteikot, sarakas- 

 vustot (Carex rostrata, C. filiformis, C. acuta ja C. aquatilis) 

 seka raatteikot (Piipsanjoki seka muutamat suolammit) ovat 

 yleisempia, mutta huomattavampia niistakin ainoastaan edel- 

 liset jarvien lahdelmissa ja joidenkin purojen suissa. Verrat- 

 tain tavallisia ovat Sparganiumien vedenpinnalla kelluvien 

 lehtien muodostamat hapsisaarekkeet. Pienempia Potamo- 

 geton nafans-kasvustojakin tavataan useissa lammeissa ja 

 pienissa jarvissa. Nymphaea- ja iVup/zar-kasvustot eivat 

 myoskaan ole taajoja, vaikka niita onkin luullakseni jokai- 

 sessa pikku jarvessa. Ison Viitasen Ylivieskan puolei- 

 sella rannalla on joks. taaja ja laaja Ca//a-kasvusto, jota 

 niin laajana ja tiheana en ole missaan Oulaisissa sattunut 

 tapaamaan. Harvinaisempia jarvikasveja ovat Nymphaea 

 tetragona, Lobelia, Nuphar pumilum, Subularia ja ' Isoetes 

 lac. Pyhajoen kasvillisuus on suuresti samanlaista kuin pie- 

 nissa jarvissakin, mutta tavataan kuitenkin muutamia jarville 

 vieraita kasveja. Missa kasvillisuus on rehevata, on lahinna 

 rantaa saravyohyke (Carex acuta, C. rostrata, harvemmin 



