14 Parvela, Oulaisten pitajan kasvisto. 



C. aquatilis, joka mieluimmin kasvaa tulvanalaisilla mailla 

 lahella jokirantoja, joskus kaukanakin joesta), missa usein 

 tavataan Alisma ja Petajaskoskella Iris pseudacorus-pehkelta. 

 ja Sparganium ramosum. Sagittaria ja Hippuris ovat harvinai- 

 sempia. Kortevyohyke seuraa saravyohyketta. Tassa vyo- 

 hykkeessa kasvavat Myrioph. alternifl., Nuphar luteum, Nymph. 

 Candida, paikoin Scirpus lacustris, joka matalissa liejupohjai- 

 sissa paikoissa esiintyy taajana kasvustona pitkalle jokeen. 

 Harvoissa paikoissa kasvaa niukanlaisesti ruokoa. Paikotellen 

 kasvaa Scirpus acicnlaris yhtenaisena mattona savipohjalla la- 

 hella rantaa. Harvinaisempia kasveja ovat Elatine hydropiper 

 ja E. triandra, seka yksitellen kasvavat Butomus ja Scirpus 

 silvaticus. Virtavissa paikoissa tavataan Potamogeton gra- 

 in ine us. 



Luonnonvaraisista kasvupaikoista mainittakoon viela 

 hetteikot, joissa viihtyy usein sellaisia kasveja, joita ei muualla 

 tavata. Lahteita on Oulaisissa vahan ja ovat ne pienia eika 

 niiden kasvillisuus sanottavasti eroa ympariston kasvillisuu- 

 desta. Huomattavampi lahdealue on Piipsanjoen W-rannalla 

 Isonkankaan talon kohdalla. Huomattavin sen kasveista on 

 Stellaria crassifolia. 



Oulaisten luonnonniittyjen pinta-ala on 9,558 ha (16,5 °/o> 

 v. 1910). Ne ovat etupaassa jarvien rannoilla seka Pyha- 

 joen ja sen lisaojien varsilla. Kauemmaksi vesistoista rai- 

 vatut niityt ovat pienempia, monasti vain kapeita suikaleita. 

 Soiltakin tehdaan heinaa, joka huonompina heinavuosina 

 jatetaan usein niittamatta, jos ei vain heinasadon pienuus 

 siihen pakota. Paljon on saatu niittymaita myoskin laske- 

 malla jarvia, joiden rannat ja osa pohjaa ovat muuttuneet 

 enemman tai vahemman kuiviksi niityiksi. Kaikkia Oulaisten 

 huomattavimpia pikku jarvia on laskettu. Nykyaikoina lasku- 

 ojien osittaisen tukkeutumisen kautta ovat useiden lasket- 

 tujen jarvien rannat muuttuneet vetisiksi. Laskujarvien nii- 

 tyt ovat usein saraniittyja, joilla valtakasveina ovat Carex 

 acuta ja C. aquatilis, joukossa Calamagrostis stricta'a. ja Jun- 

 cus filiformis'sta. y. m. Pyhajoen, Pirnes-, Oulaisten- ja Vai- 

 konojan alajuoksun varrella olevat niityt ovat kuivia niittyja, 



