Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 3. 17 



Asukasluku Oulaisissa 31 /XII 1919 oli 6,981 henkea (joista 

 n. 1,000 henkea on Amerikassa), joten vaentiheys on 10,3 

 henkea km 2 :lla. 



Kasviluetteloa tarkastamalla huomaa helposti, kuinka 

 monet kasvit ovat levinneet hyvin epatasaisesti pitajan eri 

 osiin. Jotta saisimme jonkinlaisen kasityksen harvinaisem- 

 pien kasvien leviamisesta pitajan alueella, luetellaan seuraa- 

 vassa sellaiset kasvit, joita olen loytanyt ainoastaan pienem- 

 milta alueilta. Sellaisia kasveja, joita tavataan yksistaan 

 Pyhajoen laaksossa, on luonnollisesti enimman, sillamaapera 

 on taalla hedelmallisempaa kuin pitajan laita-osissa. Koska 

 Pyhajoen laakso on melkein kokonaan viljeltya ja liikekin 

 sentahden on siella vilkkaampaa kuin muualla, on senkin 

 matkassa kulkeutunut sinne kasveja, joita ei muualla tavata. 



Ainoastaan Pyhajokilaaksossa on tavattu seuraavat kasvit: 



Spargan. ramos. Iris pseudac. Alchemilla-lajit 



Butomus umb. Polygonum hydrop. Potentilla anserina 



Hierochl. odor. Lychnis rubra Elatine hydrop. 



Glyceria fluit. Stellaria nemor. „ triandra 



Avena fatua Trollius europ. Hyperic. quadrang. 



Tritic. canin. Sedum acre Pimpinella saxifr. 



Scirpus acicul. Ribes alpinum Veronica verna 



Muutamia edellaolevista kasveista olen tavannut kylla 

 muuallakin, mutta kuitenkin niin vahassa maarin, etta naita 

 kasveja voi pitaa vain Pyhajokilaaksolle ominaisina. Buto- 

 mus'ta olen loytanyt Piipsanjoen varr. 1 yks. Autiosta, Stell. 

 nemor. Hannuksen lah. Vaikonojan laaksosta jonkun yks., 

 Sedum acre'aKilpuan as. muutamia yks., jotka luultav. liikkeen 

 mukana ovat kulkeutuneet sinne, Alchemilla sp. olen nahnyt 

 Pirnesojan varr. 



Yksistaan Pyhajoen laaksosta olen rikkaruohoina loyta- 

 nyt seur. lajit: 



Agrostemma gith. Camelina link. *foet. Sonchus asper 



Fumaria off. Myosotis aren. „ arvensis 



Barbarea vulg. Galeops.ladan.* inter m. 



