Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 3. 7 



pien metsaisten seutujen takana. Mutta kun kuljetaan poikki- 

 maisin, niin silloin joudutaan lukuisille soille, ja vasta nyt 

 saamme niiden runsaudesta oikean kasityksen. Suorikkau- 

 dessaan ei Oulainen kuitenkaan veda vertoja pohjoiselle 

 naapuripitajalleen Vihannille. 



Vesistoista ei tassa yhteydessa ole paljon sanomista. 

 Oulainen kuuluu Pyhajoen jokialueeseen, mainitun joen muo- 

 dostaessa valtavaylan, joka pitajan keskitse juosten keraa 

 vedet laajalti ymparistostaan. Kun joki Oulaisten pitajassa 

 juoksee alavien tasankojen lavitse, ovat sen rannat yleensa 

 matalat (2 — 4 m.) ja laakson rajat enemman tai vahemman 

 epaselvat, joten se on vahan huomattava. Pyhajoen keski- 

 leveys on n. 70—80 m., syvyyden vaihdellessa n. 3—4 m. 

 Joen juoksu on jokseenkin hiljaista; ainoastaan muutamia 

 pienempia koskia siina on Oulaisissa. Pitajan E-osassa seka 

 kirkonkylan ja Petajaskosken valilla joki haaraantuu ja muo- 

 dostaa pienenlaisia (1—3 km. pitkia ja x f 2 —2 km. leveita) 

 saaria, joita yleensa kutsutaan saloiksi. Saaret ovat matar 

 lia ja alavia, usein tulvaveden peittamia ja siksi maaperansa 

 puolesta verrattain hedelmallisia ja rehevakasvuisia. Rannat 

 ovat melkein kauttaaltaan kuivia niitty- ja peltorantoja; ai- 

 noastaan harvoissa paikoissa ulottuu metsa vahaksi matkaa 

 jokirantaan asti. Pitajan W-osassa kasvaa saannollisten vali- 

 matkojen paassa toisistaan jokitormalla koivuja, jotka sita 

 suuresti kaunistavat. 



Huomattavimmista Pyhajokeen laskevista ojista tai pie- 

 nista sivujoista mainittakoon Haapaveden puolella olevista 

 suurista soista alkunsa saanut Vaikonoja, joka paikoin leviaa 

 laajoiksi suvannoiksi, esim. Pokkylan E-puolella Ruokolam- 

 meksi, paikoin taas kapenee matalaksi, vahavetiseksi, suu- 

 rempien ja pienempien kivien tayttamaksi puroksi. Kurrassa 

 laskee Pyhajokeen S:sta 5—6 km. pitka, Isonevasta alkava 

 Nuhanoja. Noin 2 km. rautatien W-puolella laskee Pyha- 

 jokeen Isojarvestd alkunsa saava Oulaistenoja. N. 30 v. sitten 

 laskettiin Isojarvea ja aleni siita vesi n. 3 / 4 m. Jarvi on n. 

 2,5 km. pitka ja n. 350 m. levea pikku jarvi, jonka syvyys on 

 suurimmassa osassa jarvea keskimaarin n. 1 j 2 m., kapeassa 



