66 Parvela, Oulaisten pitajan kasvisto. 



lukuisena, etta sita saa hakemalla hakea tai puuttuu se viela 

 kokonaan. Kasvia en ole tavannut seur. sydanmaan talojen 

 ja torppien pihoilta: Isojarvi, Kauniskangas, muutamat piha- 

 maat Ahonperalla (1918), Rajala (Pirnesojan varr.), Viian- 

 korpi, Perikangas, Korpela (1919). (N ap p i h e i n a.) 



M. inodora fq. Viljelysmailla, etenkin ruispell., pihoilla. 

 Muutamina vuosina erikoisen runs., toisina paljon niuk. 



Chrysanthemum leucanthemum fq. Pellonpient., kuivilla 

 niityilla ja mailla. 



Hypochaeris maculata rr. Aution sahalla Piipsanjoen 

 tormalla 1 yks. 1918. (Ktso lahemm. A. A. Parvela 1919.) 



Leontodon autumnalis fqq. Niit., kedoilla, pih., pellon- 

 pient. 



Taraxacum officinale fqq. Pellonpient., kedoilla, niityilla 

 j. n. e. (K e 1 1 a i n e n h a r a k a n k u k k a.) 



Sonchus arvensis r. Kirkonk. Penttilan kohd. olev. ruis- 

 pell. Pyhaj. rann. — v. laevipes st. r. Viljelysmailla. Kir- 

 konk. asem., kansak., Keson, Huotarin pelloissa hyv. runs.; 

 Vainolan ja pappilan puutarh. joitak. yksil.; Kilpuan as. puu- 

 tarh. Edellam. pelloissa kiusallinen rikkaruoho, jota on koe- 

 tettu niista havittaa, mutta toistaiseksi (1920) onnistumatta. 



S. asper rr. Pappilan puutarh. 1919 1 yks. 



Crepis tectorum fq. Kuiv. pientar., pell., jokiaht., mailla 

 ja kedoilla. 



Cr. paludosa p. Jokien ja purojen vars., niityilla ja 

 lehtomaisilla paik. Pyhaj. ja siihen laskev. purojen vars. ja 

 Riihikankaan korvessa er. pienen puron varr. Se esiintyy 

 paikoin yksitt. kasvavana, paikoin runsaslukuisempana. 



Hieracium. Kun taman monimuotoisen suvun lajeja 



tunnen ainoastaan nimeksi, on niiden keraaminen tullut ko- 

 konaan laimiinlyodyksi; osaksi on tahan ollut syyna myos- 

 kin se, etta parhaimpana keltanonkeruuaikana olen usein ol- 

 lut poissa paikkakunnalta. Seuraavassa mainitsen ainoastaan 

 ne lajit, joiden varmasti tiedan kasvavan Oulaisissa: 



H. pilosella. Kuivilla mailla ja pientar., avonaisilla paik. 

 kuivissa mets. 



h. pseudo-Blyttii. Autiossa tien varr. us. yksil.; Manti- 



