70 Parvela, Oulaisten pitajan kasvisto. 



v. sitt alettiin viljelem. Kultasadekauraa, jota kuitenk. viljell. joks. 

 vah. V. 1905 kylv. kauraa 273 hi. (sato 1,288 hi.); v. 1910 

 709 hi. (1,513 hi.); v. 1915 1,195 hi. (3,804 hi.); v. 1918 848 

 hi. (3,373 hi.). 



Begonia spp. B.-lajeja viljellaan huonekasveina useita. Eras 

 niista, silkkiruusu, on taloissa ja mokeissa joks. tavall., saa- 

 tyl. harvinaisempi; kyy nel'ta viljell. kuten edell., mutta harvem- 

 min; annansilma on harvin. kaik. paik.; hopea-asteria 

 kasvatet. etup. vain taloissa; toisia lajeja, joilla on nimena 

 maksafiikus, maksa, enkelinsiipi, rakkaus y. m., 

 kasvatetaan varsinkin saatyl.- ja kauppiaskodeissa, mutta myos 

 monissa taloissa ja mokeissa. 



Bellis perennis. Josk. saatyl. puutarh., harvemmin rahv. 

 kukkapenk. Villiytyn. Ktso siv. 64. 



Beta vulgaris. Kirkonk. yleisempi kuin syrjakylissa, missa 

 sita viljell. vain harv. taloissa. 



B. vulgaris v. rapa. Kotisiirapin keittamista varten 2 — 3 viime 

 kesana muutamissa paikoissa viljelty; menest. joks. hyv. 



Betula odorata ja verrucosa. Istut. paikoin asunt. ympar. ja 

 tien vars. 



Brassica campestris f rapa. Seka ihmisten etta elainten ra- 

 vinnoksi useimmissa tal. Viljelykseen kaytet. etup. kytomaita. 

 Joidenkin talojen naurissato 40 — 50 hi. Naurissato v. 1905 825 

 hi.; v. 1910 nauriita y. m. juurikasveja 325 hi.; v. 1915 nauriita 

 ja muita juurikasv. 3,043 hi.; v. 1918 1,392 hi. 



Br. napus f. napobrassica. Syrjakylissa vain harv. paik., 

 kirkonk. jonkun verran yleisempi. Kaalikarpiisen (Phorbia bras- 

 sicae) toukka tekee tuhoa lanttuviljelyksissii. 



Br. oleracea f. capitata. Viljell. etup. saatyl. puutarh. Viime 

 vuosina ruvettu enemm. viljel., mutta nykyaiin viela harvoissa 

 tal. Kaalikarpasen ja -perhosen toukat vaikeuttavat sen kasvatusta. 



Br. o. f. botrytis. Harvin. saatyl. puutarh. 



Br. o. f. gongylodes. Kut. ed. 



Calathea (Maranta) sp. (Martta.) Siella tiialla taloissa ja 

 mokeissa, ei nahty siiatylaisilla. 



Calendula officinalis. (R i n g e 1 1 u m m a.) Jo kauan sitten 

 viljelty saatyl. puutarh., myos rahv. kukkapenk. joks. us. Toi- 

 seksi yleisin ulkona vilj. koristekasvi. 



Callistephus chinensis. (A s t e r i.) Saatyl. puutarh. joks. tavall. 



Campanula media. (Huntu, morsiushuntu.) Kaikenl. 

 kodeissa us. tavattu. 



fC. rapunculoides. Entisaik. viljelty, nyt villiytyn. Siv. 62.] 



C. sp. N. k. sekakukkien siementen joukossa kylvetty; etup. 

 rahv. kukkapenk. ja harvin. 



