40 Parvela. Oulaisten pitajan kasvisto. 



Malaxis paludosa r. Nevoilla, paljaalla mudalla. Ruoko- 

 nevalla; Kaijannevalla joks. runs.; Aijonnevalla; Isonevalla 

 useimmit. niuk. 



Dicotyledoneae. 



Populus tremula fq. Kasvaa hyvin vaihtelev. paik., ku- 

 ten korvissa, lehti-, seka-, manty- ja kuusimets. useimm. 

 vahavalt. Paik. talojen ja viljelysmaiden lahettyvilla melk. 

 puhtaita haavikoita, jotka yleensa ovat harvin. Vaikonojan 

 varr. Lampaanluhdan ja Karinkorvan tienoilla haavikoita seka 

 Kytokorven sydanmailla. 



Salix pentandra st. fq. Rann. metsapurojen vars., metsa- 

 niityilla, viljelysmaiden lah., tavall. pensasmaisena. Puumai- 

 sena harvinaisempi ja esiintyy silloin ainoast. yksinaisina 

 puina. Kaytet. koristuskasv. 



S. lapponum st. fq. Nevaniityilla, soistuneilla ja veti- 

 silla mailla, rann. Muodostaa tavall. pienempia kasvustoja, 

 josk. laajempiakin pensastoja. Lehtiensa karvaisuuden ja 

 muodon puolesta hyvin vaiht. (Harmaapaju.) 



S. phylicifolia fqq. Jarvien ja jokien rann., pellonpien- 

 tar. ja niityilla muodostaen joskus lapipaasemattoman tiheita 

 pensastoja. Oulaisten yleisin paju. (Vesipaju.) 



S. aurita fq. Kosteilla metsamailla, nevaniittyjen laiteilla, 

 purojen rann., pellonpientar. ja niityilla. Joskus kuivallakin 

 metsamaalla. Laji on Backman'in mukaan ainakin Hanhelan 

 kruununpuistossa harvinaisempi kuin seuraava laji. 



5. cinerea st. fq. Jarvien ja purojen rann., ojissa, kos- 

 teilla niityilla. Kosteissa mets. harvinaisempi. (Harmaa- 

 paju.) 



5. caprea st. fq. Lehtoniityilla, havu- ja sekamets., niitty- 

 mailla ja rann.; aina yksitt. 



S. livida p. Yksittaisina pensaina, harv. pienempina pen- 

 sastoina, makirinteilla, lehtimets. laidoilla ja purojen laaks., 

 josk. nevojen laiteilla ja kost. metsissa. Oulaistenojan varr. 

 niitylla; Vahajarven S-puol. olev. mets.; Isonevan S-laid.; 

 P-.koskella Pyhajoen N-puol. Laulumaan W-puol. metsanlaid.; 



