6 Widar Brenner, Vaxtgeografiska studier i Barosunds skargard. 



floror med deras: I Allmanna naturforhallanden, II Vegeta- 

 tion, III Flora. 



Det viktigaste och for vetenskapen nya blev von Posts 

 behandling av vegetationen, „Vextgeografiska delen". Har 

 blev han namligen tvungen att ingaende befatta sig med 

 vaxternas forekomst ute i naturen, deras forhallande till 

 varandra och de yttre faktorerna. Det var sarskilt foljande 

 forhallanden, som borde beaktas (1862): 



„l:o. Vextarternes egna gruppering i deras fria ti 11— 

 stand. Det ar fran denna hufvudprincip studiet bor utga 

 och pa denna bas, som hela indelningen bor hvila. Man 

 borjar att sammanfora de arter, som alltid atfolja hvar- 

 andra, (likasom vanner och grannar i en moralisk stat!) och 

 forenar sedan till samma grupp alia de vextarter, som nar- 

 mast forenat sig till ett samhalle under sa mycket som 

 mojligt, ungefarligen lika yttre (physiska och kemiska) om- 

 standigheter." 



„2:o. Hvilka vextarter och huruledes dessa inom hvarje 

 grupp herrska eller dominera ofver h varandra." 



Under denna punkt aro en mangd forhallanden att be- 

 akta (1851 och 1862), sasom vaxternas forekomst kvalitativt 

 och kvantitativt (frekvensgraderna rr. r. p. pf. f. och ff. an- 

 vandas), om de upptrada tackande eller strodda i olika pro- 

 portioner inom de olika samhallena (lokalerna), om de dar- 

 stades aro allmanna d. v. s. „uti hvarje trakt utgora hufvud- 

 massan af vegetationen," (de beherrskande, dominerande vex- 

 terna), „utmarkande eller egendomliga" d. v. s. de som „ka- 

 rakterisera lokalen", „spridt forekommande, de, hvilka icke 

 utgora sjelfva lokalens vanliga vegetation" eller slutligen 

 „tillfalliga". Vidare bor „den periodiska vexlingen i vissa 

 arters relativa mangd under olika ar eller olika meteoriska 

 tidskiften" observeras. 



„3:o. Physiska beskaffenheten af de media, uti hvilka 

 vextarterna lefva och den kemiska beskaffenheten af jor- 

 den, som de aro fastade uti." 



„4:o. kulturens inflytanden pa jordens beskaf- 



fenhet och de deraf orsakade flerfalldiga forandringarne i 



