10 Widar Brenner, Vaxtgeografiska studier i Bardsunds skargard. 



stalle, som hanforde sig till sjalva stationen, upptog Hult 

 den andra sidan, vegetationen, vaxtsamhallet till ingaende 

 analytiskt studium. Han frigjorde sig alltsa fran de dubbel- 

 ting von Post och Norrlin arbetade med och hamtade ka- 

 raktarerna for sina formationer enbart ur vegetationen. 

 Genom att klart saga ifran, att standorten var ett, vaxt- 

 samhallet ett annat, bragte han stor reda i begreppen och 

 mojliggjorde fruktbringande studier i mer an en riktning. 

 Utgick man fran standorten, undersokte den och sag efter 

 vilka vaxter, som forekomma pa likadana standorter, bedrev 

 man vaxttopografisk forskning. Utgick man daremot fran 

 vegetationen och studerade dess sammansattning och bygg- 

 nad samt dess uppdelning i vaxtsamhallen, sa var detta 

 vaxtfysiognomi. Och det var pa detta sistnamnda studium 

 Hult nedlade sitt basta arbete. 



Med utnyttjande av de stora framsteg vaxtfysiognomi- 

 ken framst tack vare Kerners epokgorande arbete gjort 

 ute i Europa skred Hult till en ingaende analys av vaxt- 

 formationerna. Han uppstaller och beskriver ett stort an- 

 tal sadana fran norra Finland och benamner dem konsek- 

 vent efter en eller ett par dominerande vaxtslag. Han 

 sarskiljer i vaxtsamhallena olika hojdskikt: tradskikten, snar- 

 skiktet, faltskikten och bottenskiktet, bildade av vaxter till- 

 horande en och samma eller olika grundformer. De arter, 

 som i ett homogent samhalle tillhora samma skikt, bilda ett 

 bestand. Om tva eller flere formationer overensstamma i 

 allt utom ett av skikten, kallas de tvillingsformationer, och 

 de olika bestanden kallas alternatbestand. Vidare soker 

 han utrona lagarna for de skilda skiktens och bestandens 

 beroende av varandra. Aven metodiken vid utforandet av 

 vegetationsanalyser har utarbetats i detalj. 



Hult betonar med skarpa, att de av honom induktivt 

 studerade vaxtsamhallena aro nagot helt annat an de grup- 

 per av vaxter, som pa grund av liknande forekomstsatt 

 och ekologisk overensstammelse deduktivt sammanforts un- 

 der detta namn, oberoende av om de nagonsin blivit funna 

 sida vid sida i naturcn. Ur ett sadant syntetiskt forfarings- 



