Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 5. 13 



IV. Vaxttopografi, d. a. laran om standorterna som 

 barare av en viss vaxtlighet. 



I mina vaxtgeografiska skargardsstudier, vilkas forsta 

 del har foreligger, skall jag forst i den allmanna avdelnin- 

 gen redogora for omradets lage, begransning, geologiska 

 och topografiska forhallanden och nagra for vaxtligheten 

 viktiga faktorer, sasom varme, vindar, vagor etc. I sam- 

 band harmed tagas de pa havsstrander forekommande topo- 

 grafiska zonerna nagot narmare till tals. Foljer sa en kort 

 topografisk redogorelse for de viktigaste standorterna och 

 de vegetationstyper, som antraffas pa dem. Traktens kul- 

 turforhallanden skildras i allmanna drag. Sist diskuteras 

 mojligheten att pa grund av tidigare meddelade uppgifter 

 indela skargarden i allmant geografiska omraden eller zo- 

 ner. Den senare, speciella avdelningen egnas floran. En 

 vaxtforteckning meddelas och materialet behandlas statis- 

 tiskt ur olika synpunkter. Det ar alltsa floran, som har 

 framst skall intressera oss. En del om vegetationen, grans- 

 kad ur vaxtsociologisk synpunkt, hoppas jag snart skall folja. 



Skargardens natur- och kulturforhallanden. 



Geografi och geologi. 



Pa bagge sidor om 60 breddgraden, vid 1° vastlig lon- 

 gitud fran Helsingfors ligger Inga sockens vidstrackta skar- 

 gard. Den plagar delas i tva halfter, Oster-skaren, som 

 ligger norr om den oppna Barosundsfjarden, och Vaster- 

 skaren eller Barosunds skargard, som ligger vaster om 

 densamma. Det ar denna senare skargardskomplex, som i 

 det foljande skall vara foremal for vart intresse. 



Valja vi till utgangspunkt fastlandet vid Inga kyrka 

 och fardas darifran mellan de bagge oarna Skammo och 



