16 Widar Brenner, Vaxtgeografiska studier i Barosunds skargard. 



Gammelbylandet, Gaso och Lovo samt \V darom i rad NW — SE 

 Ramsholmen, Basto, med nagot odlingar och god skogsmark, 

 Ango och det vilda, obebodda Greno med ett litet trask, 

 W darom Storo, upptaget av laga berghallar och ratt vid- 

 strackta myrmarker samt med ett trask i sin norra del, och 

 N darom Skalo, med omvaxlande berg och myrskogar. I 

 SW ligga de laglanta, skogiga, med smarre odlingar for- 

 sedda Anklo, Kalvo och Ando i en rad. 



I omradets W del moter framst det nagot storre, av 

 bergig skogsmark upptagna Grundso med strackning N— S, 

 SW darom ligger det olandiga starkt bergiga Hatto och S 

 darom den nagot lagre, men ej mindre olandiga, obebodda 

 Andholmen. Langst i W ha vi Kalko, med goda skogs- 

 marker och nagot odlingar. Omradets storre, langst ut 

 belagna skogbevuxna skar aro i E Pavskar, S om Greno 

 Salterskar, Timro, Langlo och Balaskar, S om Storo Kal- 

 skaren, SE om Andholmen Hattoharun och Ormskaren samt 

 S om Kalko Hummelskar och Lingonso. Alia dessa sa nar 

 som pa Pavskar ligga ratt nara intill den ovriga skargarden. 

 Utanfor finnas endast mycket oansenliga kobbar och grund. 



De stora olikheter skargardens talrika landenheter visa 

 sinsemellan ha gjort att de i folkspraket belagts med olika 

 namn, vilka delvis med fordel kunna anvandas for att ka- 

 rakterisera typer vad ytbildningen och naturforhallandena i 

 allmanhet betraffar. Bergroth sarskiljer foljande kategorier, 

 som utan vidare ocksa kunna igenkannas och anvandas i 

 Barosunds skargard: K 1 i p p o r, tradlosa ur havet uppstic- 

 kande och vid storm mer eller mindre fullstandigt over- 

 skoljda, till storsta delen av berg bestaende, t. ex. Sadeln, 

 Kummelgrunden. Aro de belagna langst ute i havsbandet 

 benamnas de ofta av folket badar, t. ex. Svartbadan, Strat- 

 badan, Ryttarbadan etc. Kobb ar en nagot hogre klippa 

 med rundade konturer, t. ex. Abborkobb, Tarnkobb etc. 

 Klobbarna, de av Bergroth beskrivna hoga, rundade, 

 skoglosa skaren (stora kobbar) saknas i sin typiska form. 

 Till kategorin kunna mahanda raknas de hoga, bergiga, 

 skoglosa eller med fa trad bevuxna Stor-Trutklobb och 



