36 Widar Brenner, Vaxtgeografiska studier i Barosunds skargard. 



vilken standortsindelningen ytterst vilar. De skilda zonerna 

 och baltena harbargera sedermera en massa olika speciella 

 standorter. Sa hava vi t. ex. supralitorala, suprasalina, 

 salina, subsalina etc. berg med bergytor och springor, for- 

 sumpade fordjupningar, sipperytor och vattensamlingar (se 

 Sernander (II) och Hayren (II). En alldeles speciell stand- 

 ort, sorn oftast ar marin, representera de av Sernander 

 och Hayren beskrivna fagelsittplatserna. Dessutom fore- 

 komma sten-, grus-, sand-, moranstrander samt ler- och 

 gyttjestrander, vilka inom de subsalina och salina baltena aro 

 bara, inom det suprasalina baltet och i den supralitorala zonen 

 redan ofta helt eller delvis tackta av tunna torv- eller humus- 

 lager. Pa havsstrander spelar expositionen at S eller N, at 

 hav eller land samt sluttningens styrka en utomordentlig 

 roll som standortsfaktor. Den permanent submersa subli- 

 torala zonens standorter influeras starkt av vattenrorelser 

 och ljustillgang. De olika markslagen berg, moran, sand, 

 gyttja, dy sasom botten och faste for vattenvaxterna aro sjalv- 

 fallet betydelsefulla och ge upphov at skilda standorter. 



Oversikt av vegetationstyperna. 



I en senare del hoppas jag bliva i tillfalle att lamna 

 en utforlig beskrivning av skargardens vaxtsamhallen och 

 vegetationstyper. I denna allmanna topografiska oversikt 

 skall vegetationens fordelning pa de skilda standorterna 

 endast i korta drag skizzeras. l ) 



Den supramarina vegetationen i skargarden ar i 

 allt vasentligt lik t'astlandets. Bergen beharskas av gles 

 tallskogshed, dar de lagvuxna, knotiga tallarna mestadels 

 aro rotade i bergspringor eller andra fordjupningar. Mark- 

 vegetationen ar mycket olika utvecklad a de olika speciella 

 standorterna. Pa toppar ar en ParmeliaAavhed vanlig. Ze- 



') Vid framstiillningen foljas de principer och det vaxtsocio- 

 logiska system, som redan kommit till anviindning i mina studier 

 over vegetationen i viistra Nyland och dess forhallande till mark- 

 beskaffenheten. (Se literaturfdrteckningen!) 



