Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 5. 51 



dels av berg eller renskoljd strandklapper. Vindarnas och 

 saltvattnets inverkan ar obehindrad. De allra fiesta klip- 

 por hoja sig icke over den litorala zonen, varfor ock 

 tradvegetation fullstandigt saknas. Havsbandets inre, bast 

 definierbara grans ar den maritima tradgransen. Vattnen 

 aro vidstrackta, mest djupa och i standig rorelse. Bebyg- 

 gelse saknas. Zonens utstrackning i Barosunds skargard 

 framgar av kartskizzen i fig. 5. 



Foljer sa den yttre skargarden med nagot storre 

 skar och holmar. Marken ar har likasa till storsta delen 

 bergig, men i sankorna finnes oftast lost material, som till- 

 latit upprodjning av sma odlingsstycken. Stranderna besta 

 ocksa ofta av sten och grus och tackas upptill av tunna 

 humuslager. Uppkastad havsdrift, mest bestaende av tang, 

 finnes i stor mangd. Storsta delen av skaren hoja sig over 

 den litorala zonen och bara skog overallt, dar markbeskaf- 

 fenheten i ovrigt det tillater. Pa de yttersta skaren kan en 

 bred supralitoral zon med knotig, nodvuxen skog av karak- 

 teristiska typer sarskiljas, men det mesta av den yttre skar- 

 garden har redan en fullstandigt supramarin pragel. Land 

 och vatten omvaxla ungefar i proportionerna 1:4. Havsvatt- 

 nets och vindarnas kraft ar tydligt hejdad. Bebyggelse av 

 fiskare finnes pa de fiesta storre skar. I Barosunds skar- 

 gard kan den yttre skargarden ej anses vara fullt homogen 

 i det att ett jamnt avtagande av de marina faktorerna inat 

 ager rum. En sarskild stallning fortjanade mahanda de 

 yttersta skaren, med deras tydliga supralitorala pragel och 

 deras starkt maritima klimat. Gransen inat ar dock mer- 

 endels ratt naturlig och drages, sasom fig. 5 visar, langs S- 

 stranden av de stora, huvudsakligen i E— W forlopande 

 landen Svarto, Orslandet och Elgsjo. I E vid Barosunds- 

 fjarden bor granslinjen foras at N och blir har, da den 

 avskar Elgsjolandet och Jakob-Ramso, mer eller mindre 

 villkorlig. 



I och med de stora landen borjar den inre skar- 

 garden. Oarna hava en fastlandsartad, omvaxlande topo- 

 grafi och lamna rum for ratt betydande odlingar. Stran- 



