58 Widar Brenner, Vaxtgeografiska studier i Barosunds skargard. 



arternas forekomst, spridd over hela skargarden eller even- 

 tuellt begransad till en eller tva av de geografiska langs- 

 zonerna, havsbandet, inre eller yttre skargarden. Vid 

 angivandet av vaxternas forekomstsatt ha saval standorterna 

 som vaxtsamhallena beaktats skilt for sig. De angivas ibland 

 bagge, men oftast blott endera, d. v. s. den, som framstatt 

 som sarskilt karakteristisk for arten i fraga. De brukliga 

 standortsbeteckningarna, som i sig forena bade de yttre 

 faktorerna och vaxtsamhallet, har jag av principiella skal 

 sokt undvika, ehuru ett anvandande av dem i ett floristiskt 

 arbete ej hade stott pa nagra storre betankligheter. 



Vidare har jag sokt giva en forestalling om arternas 

 forhallande till den manskliga kulturen, huruvida de i skar- 

 garden aro att uppfatta som antropochora, av manniskan 

 inforda; apofyta, ursprungliga, men av manniskan gynnade; 

 hemeradiafora, for manniskan likgiltiga, eller hemerofoba, 

 manniskan flyende. Dar avgorandet pa grund av egna iakt- 

 tagelser ej kunnat ske med full sakerhet, och sadana fall 

 ha varit manga, har jag i allmanhet anslutit mig till Linkolas, 

 genom mer ingaende studier vunna resultat dock med pa- 

 pekande av att forhallandet antagligen har sin giltighet 

 aven i skargarden. 



Till sist har som jamforelse for de skargardsvaxter, 

 vilka aven blivit funna a det narliggande fastlandet utom 

 sjalva havsstranden, den ungefarliga frekvensen darstades 

 angivits efter bokstaven F. Uppgifterna basera sig dels pa 

 mangariga tidigare och senare exkursioner och erfarenheter 

 i dessa trakter, dels pa Hisingers uppgifter. Som fastlandet 

 har da raknats ett omrade S om Lojo as, vilket ligger strax 

 N om skargardsomradet och omfattar delar av Inga, Karis 

 och Snappertuna kommuner. Inom parentes och med mindre 

 stil ha i artforteckningen aven de vaxter upptagits, vilka 

 ej blivit funna i skargarden, men val antecknats fran det 

 ovanfor belagna fastlandet. 



Det har i detta arbete ej gallt att lamna nagot bidrag 

 till kannedomen om de s. k. kritiska arternas utbredning, 

 och darfor ma det vara mig ursaktat, om slakten med sadana 



