44 Widar Brenner, Vaxtgeografiska studier i Barosunds skargard. 



aro oftast tangbaddarna de enda bararna av en genom havs- 

 drit'ten komponerad vegetation. Som karakteristiska for 

 sandstranden och vanligen upptradande i mer eller mindre 

 isolerade grupper kunna namnas Elymus arenarius i supra- 

 litoral och oversta suprasalin samt de mer eller mindre 

 sallsynta Salsola Kali, Alsine peploides och Cakile mari- 

 tima. Forst i den sublitorala zonen kan ater, och sarskilt 

 om sanden ar grus- eller lerblandad och ej alltfor oppen, 

 en rikligare vaxtlighet komma till utveckling av framst 

 Potamageton filiformis, Ranunculus fluitans f. marinus, Zanni- 

 chellia, Nitella- och Chara-artev samt Chorda filum. 



Gyttje- och humusstranderna tilltaga i utstrackning och 

 betydelse ju langre inomskars man kommer. De aro oftast 

 utvecklade pa ler- eller grusgrund och bara i sina ovre de- 

 lar en fullstandigt sluten vegetation. Da dessa strander 

 foretradesvis tillhora den skyddade, inre skargarden, sak- 

 nas ofta en typisk supralitoral vegetation. Fragment av 

 alangsskog upptrada dock i regeln. Annars gransar i all- 

 manhet en mer eller mindre ortrik Deschampsia caespitosa- 

 ang av vanlig supramarin typ omedelbart mot litoralens 

 samhallen. 



Dessa daremot aro mycket typiskt utvecklade. Supra- 

 salinen intages vanligen av en Carex Goodenowii~'<ing, i vilken 

 oftast ingar ratt rikligt lagvuxna orter, sasom Galium pa- 

 lustre, Trifolium repens och Potentilla anserina. Salinens 

 samhalle ar en Scirpus uniglumis-Plantago maritima-associa.- 

 tion, som ej mer ar fullt sluten, men i vilken dessutom 

 oftast inga Glaux maritima, Agrostis stolonifera, Calama- 

 grostis neglecta samt Juncus Gerardi i dess ovre, Triglochin 

 maritimum i dess nedre del. A mycket langsluttande stran- 

 der har detta sallskap ofta kluvits i tydligt skilda associa- 

 tioner, en ovre med Juncus Gerardi som huvudart och en 

 nedre med Scirpus uniglumis samt eventuellt annu en 

 lagsta med Triglochin maritimum. Det subsalina baltet ar 

 antingen bart eller upptages av giesa bestand Phragmites, 

 Scirpus lacustris, Tabernaemontani eller maritimus. Vanlig 

 ar har aven Scirpus parvulus. Sublitoralens ovre delar hysa 



