Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 5. 45 



ofta tata och merendels rena bestand av de nyss namnda 

 hogvuxna Scirpus -arterna samt Phragmites. I nastan full- 

 standigt utsotade havsvikar forekommer dessutom aven 

 Typha angustifolia bestandsbildande. I den fullstandigt sub- 

 mersa vegetationen spela Potamogeton perfoliatus och pec- 

 tinatus en viktig roll. Hartill komma dessutom Myriophyllum 

 spicatum och C/?ara-arter, framst tomentosa, typiska for de 

 grunda „fladorna". 



Skargardens kulturforhallanden. 



Barosunds skargard omfattar en gammal svensk kultur- 

 bygd, vars anor stracka sig sa langt historien nar. Om 

 Stor-Ramso sateri, som i forna dagar lange var en bety- 

 dande herrgard, ga sagner anda fran vikingatiden. Hemma- 

 nen i trakten tyckas aven de ha funnits redan pa medel- 

 tiden ungefar till samma antal och med samma namn som 

 i vara dagar. Sa namnas i urkunderna de fiesta lagenhe- 

 terna redan ar 1540. Daremot ser det ut som om bosatt- 

 ningen tidigare varit inskrankt blott till bylanden. Atmins- 

 tone upptaga de forsta bevarade kyrkobockerna strax efter 

 stora ofreden t. ex. pa Basto, som omfattade hela skargarden 

 S om en linie Gaso— Orslandet och E om Orslandet — Kjal- 

 skaren, endast bonden och bans husfolk, inalles 10 personer, 

 och hemmanets befolkning tyckes under hela 1700-talet ha 

 varierat mellan 10 och 20. Nagra fisketorp funnos pa den 

 tiden alltsa ej. Forst omkring sekelskiftet mot 1800-talet 

 agde en kolonisation utom bylanden rum, i det fiskare mest 

 fran Abolands skargard slogo sig ned som torpare pa de 

 olika hemmanen underlydande holmarna och skaren. Ar 

 1860 voro t. ex. 99 personer kyrkskrivna i Basto. Den sista 

 epoken i skargardens bosattningshistoria faller inom var 

 tid. Genom att hemman forsalts till skogsskovlare och 

 sedan parcellerats eller genom arvskifte mellan talrika ar- 

 vingar ha flere hemman blivit styckade (Espings, Tjudas, 

 Baro, Tostholm, Rovass, Basto etc.). Salunda ha dels de 

 fiesta torp blivit sjalvstandiga, dels en mangd alldeles nya 

 bosattningar tillkommit. I trakterna narmast kring Baro- 



