48 Widar Brenner, Vaxtgeografiska studier i Bardsunds skargard. 



samt sedan parcellerat de kala landen. De nya koparna, 

 som i regeln pa skuld forvarvat sina lagenheter, ha icke 

 sallan yttermera huggit till ved och forsalt vad som annu 

 tillaventyrs blivit kvar av brannbart. Av denna anledning 

 befinna sig for narvarande stora skargardsomraden i det 

 mest bedrovliga hyggesskick, t. ex. sydostra och vastligaste 

 delarna av Orslandet, ostra delen av Skalo och Gloholm, 

 Hatto, Bejerholm, Granholm och Andholm etc. Sakerstal- 

 landet av atervaxten har sjalvfallet ej det ringaste intres- 

 serat den tillfallige avverkaren. 



Aven skogsbrand har da och da sekunderat manniskan 

 vid skogsskovlingen (t. ex. Oster-Kjalskar brunnet pa 1850- 

 talet, Blyskar och S-udden av Grundso samt W-udden av 

 Orslandet brunna ar 1916 — 17). Skogens uppvaxt efter 

 brand sker i skargarden i allmanhet mycket langsamt, 

 speciellt om laget ar exponerat eller terrangen mycket 

 bergig. Sa ar t. ex. Oster-Kjalskar annu fullkomligt skog- 

 lost, medan Manngrund, som pa medlet av 1700-talet harjats 

 av eld, nu bar en normal barrskog. I samband med av- 

 verkningen ma lovtakten for faren omnamnas. Den har 

 mest gatt ut over strandernas alar och ronnar, vilka darfor 

 ocksa oftast te sig i buskform eller kvistade med sma kro- 

 nor i toppen. Aven bjork och asp nedhuggas inne pa land 

 ofta for lovens skull. 



1 bredd med de ovan berorda naringarna ha fisket och 

 jakten haft ett ratt obetydligt inflytande pa vaxtligheten. 

 Det forra, som i den yttre skargarden atminstone numera 

 har karaktaren av huvudnaring, bestar dels i havs-, dels i 

 strandfiske. Pa de stallen. dar bragderna torkas och fisken 

 rensas, roner sjalvfallet vegetationen en kraftig inverkan 

 darav. Jakten bedrives som en utpraglad bi- och nojes- 

 naring och har ej obetydligt bidragit till vissa antropochora 

 arters spridning. Overallt langs stranderna, sarskilt i yttre 

 skargarden, uppforas vettakojor av sten och tradstammar, 

 och pa ett par klippor i havsbandet, Hasten och Sadeln, 

 finnas sm§ skyttekojor av tra, omkring vilka nagra antro- 

 pochora vaxter samlat sig. Pa sjofartens och smuggleriets 



