Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 5. 131 



omrades vidkommande uppnatt en viss grad av jamvikt, 

 vilken utan manniskans ingripande ej undergar storre vax- 

 lingar, annat an da den fortsatta landhojningen eller andra 

 naturliga orsaker framkalla forandringar hos standorterna. 



Arternas fordelning pa specialomradena. 



Sedan Raunkiaers arbeten ar det modernt att statistiskt 

 undersoka arternas spridningsforhallanden och fordelning 

 pa storre eller mindre arealer, ett studium, som i mer an 

 ett avseende visat sig intressant och givande. Raunkiaer 

 sjalv arbetade med mycket sma ytor och stallde sin metod 

 framst i bestandsanalysens tjanst. Du Rietz, Fries, Tengwall 

 och Osvald ha senare anvant i huvudsak samma forfarings- 

 satt, vid en undersokning av konstanslagarna hos naturliga 

 vaxtsamhallen. Storre omradens floror hava statistiskt en- 

 ligt samma grander studerats av Jaccard och hos oss av 

 Palmgren, som pa detta satt ansett sig komma den alandska 

 lovvegetationens konstitution pa sparen. Vid alia dessa un- 

 dersokningar har det gallt att faststalla olika frekvensgrader 

 hos vaxterna eller att bestamma, huru manga arter (vanligen 

 angivna i procent av undersokningsarealernas samtliga), 

 som upptrada inom ett visst antal ytor eller omraden. 



Resultaten ha atergivits i frekvenskurvor, vilka an visat 

 det storsta artantalet i den hogsta frekvensklassen (alltsa 

 inom det storsta antalet ytor), an i den lagsta. 



I allmanhet har man varit man om att arbeta med sa 

 enhetliga vegetationsytor som mojligt eller med storre om- 

 raden intagna av nagon bestamd formationstyp (Jaccard de 

 alpina angarna i Schweiz, Palmgren lovangarna pa Aland). 

 Det kan darfor ej sakna ett visst intresse att har fa ett 

 material av annat slag statistiskt behandlat enligt samma 

 principer. 



Oarna och okomplexerna i Barosunds skargard rymma 

 i regeln ett stort antal olika vegetationstyper, nagra farre, 

 andra flere beroende pa lage, storlek och standortsforhal- 



