4 Kyyhkynen, Kajaanin kasvistoalueen rajoista ja jaoituksesta. 



Nain Brenner. Mutta onko nyt hanen rajansa etela- 

 puolelle jaava laaja Suomenselan alue luontaisemmin kuu- 

 luva Sb:een ja Kb:een kuin Ok:een, siita saattaa olla eri 

 mielta. Omasta puolestani lukisin sen ennemmin kuuluvaksi 

 pohjoisempaan alueeseen (Ofoeen), silla Sukevan ja vielapa 

 Kauppilanmaenkin tienoilla, siis noin 3—4 peninkulmaa 

 Brenner'in esittaman rajan etelapuolella, on tavattu lajeja, 

 jotka ovat Sb:\\e jokseenkin (Sceptrum) tai kokonaan (Epi- 

 lobium Hornemanni) vieraita. Sitapaitsi ovat maisemat vii- 

 memainitusta paikasta pohjoiseen enemman Ok:n, etelaan 

 taas enemman Sb:n luontoisia. Alueen keskiosissa, Varpais- 

 jarven ja Rautavaaran kohdalla ulottuu puhdas saloalue vie- 

 lakin kauemmas etelaan, ja siellakin on tavattu varsinaiselle 

 Sb:\\e aivan vieraita lajeja (Alchemilla acutidens, Pingaicula 

 vulgaris, Taraxacum galeatum). Kun kuitenkin Ok:n etela- 

 raja siirtyisi taman kautta kovin kauas nykyiselta paikaltaan 

 tapaamatta taallakaan aivan varmaa rajankohtaa, jatan ky- 

 symyksen omasta puolestani ratkaisematta. 



Ok:n lansirajalla Brenner ottaa mukaan osia Vuoli- 

 joen ja Saraisniemen kunnista. Mina taas ehdottaisin taman 

 rajan kulkemaan etelapaassa Kajaanin maalaiskunnan ja Vuo- 

 lijoen pitajan valista rajaa Oulujarveen asti ja siita ensin 

 Paltamon ja sitten Puolangan lansirajaa pohjoiseen. Nain 

 valttyisi tarpeeton pitajien pirstominen, jota Brenner'in 

 raja edellyttaisi ja samalla seuraisi se jokseenkin tarkoin 

 myos maaperarajoja. Puolangan Puokiovaaran graniittipe- 

 rukka tekisi vain poikkeuksen. Mutta korkeussuhteittensa 

 puolesta lienee sekin — Brenner'in kuvauksista paat- 

 taen — luettava ennemmin Ok:een kuin lannemmas, samoin 

 kuin Pudasjarvenkin kaakkoinen kulma. 



Pohjoisrajalla ehdottaisin taas otettavaksi Ofr.een pienen 

 palasen Kuusamoa pitkin sikalaista vedenjakajaa eli suun- 

 nilleen Murtovaaraa myoten. Maaritteleehan V a i n i o k i n 

 (kirjassaan „Kasvistonsuhteista Pohjais-Suomen ja Venajan- 

 Karjalan rajaseuduilla" siv. 95) „Kiannan kunnan" pohjois- 

 rajan Poussunjarven tienoille (n. 65° 44'), joka on vielakin 



