Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 6. 17 



Erinomaisen mielenkiintoista olisi saada tietaa, mika on 

 taman alueen suhde sen itaiseen naapuriin eli luoteiseen 

 Suomussalmeen, jossa on siksi paljon paremman maaperan 

 kasveja (Eqvisetum scirpoides, E. tenellum, Potamogeton lu- 

 cens, Eriophorum latifolium, E. callitrix, Carex flava, C. alpina, 

 C. digitata, C. capillaris, C. livida, C. panicea, C. capitata, 

 Salix myrsinites, Actaea erythrocarpa, Viola umbrosa, Daphne, 

 Ribes rubrum, Fragaria, Potentilla tormentilla), ett'ei sita voi 

 lukea seuraavaan suurempaan (graniitti-gneissi-) vyohykkee- 

 seen. Sitavastoin nayttaa se erinomaisen karun nakoinen 

 eramaa-alue, jonka muodostavat koillis-Puolanka (askenmai- 

 nitusta linjasta itaan, Puolangan— Hyrynsalmen maantiesta 

 pohjoiseen), lantinen Suomussalmi ja Hyrynsalmen luoteisin 

 nurkka taydelleen soveituvan tahan harmaakivivyohykkee- 

 seen. 



2. Ok:n toinen suurempi vyohyke on juuri tama gra- 

 niitti-gneissi-alue. Sen rajat ovat jo edella selitetyt, mutta 

 sen alajaoitteluun en uskalla lainkaan ryhtya syysta, etta 

 tunnen sita kovin vahan. Alueen pohjoisosissa, askenmai- 

 nitulla eramaa-alueella seka lounais-Suomussalmella ja Hy- 

 rynsalmen keskiosissa olen kylla liikuskellut melko laajalti, 

 kulkenut m. m. useammin kohdin alueen poikki lannesta 

 itaan; samoin alueen etelapaassa, kaakkois-Sotkamossa seka 

 maitse etta vesitse. Mutta laaja keskusalue: seudut Hyryn- 

 salmen kirkolta suoraan itaan, lukuunottamatta Moisionvaa- 

 ran maantienvarsia, joita kylla olen ajanut, seka itainen 

 Ristijarvi ja koillis-Sotkamo ovat mulle tuntemattomat. Mutta 

 paattaen harvasta asutuksesta lienevat maisemat siellakin, 

 varsinkin vyohykkeen ita-osissa, jokseenkin synkkaa ja karua 

 eramaata samoin kuin niillakin seuduilla, missa olen liik- 

 kunut. 



Korkeussuhteiltaan on tama vyohyke huomattavasti ala- 

 vampaa kuin edellinen. Pitkat selanteet puuttuvat koko- 

 naan, ja yksityiset, korkeammat vaaratkin, joita on siella 

 taalla (etupaassa lounais-Suomussalmella, mutta myos muual- 

 lakin) hajallaan kuin saarina laakeassa salomeressa, ovat 

 paljon matalampia kuin edellisen vyohykkeen korkeimmat 



2 



