Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 6. 19 



liene sanottavammin missaan. Virtaisten ja koskisten jokien 

 varret voivat kylla ilman erikoisempia maanlaatuja valmistaa 

 omilla varoillaankin vaativammille kasveille sopivia kasvu- 

 paikkoja. — Peltojen pientarilla ja viljelyksissa seka eri- 

 naisten teiden varsilla olen myos siella taalla tavannut joi- 

 takin huomattavampia kasveja tallakin vyohykkeella. 



3. Vihdoin seuraisi kolmas laajempi maaperavyohyke, 

 jonka edella olen nimittanyt itaiseksi liuskealueeksi. Siihen 

 lukisin Kuhmoniemen pitajan (paitsi etelaista osaa, jonka, 

 samoin kuin kaakkois-Sotkamonkin olen edella yhdistanyt 

 Suomenselan saloseutuun), Lentiiran, itaisen Hyrynsalmen 

 ja suurimman osan Suomussalmea, poisluettuina Alanaljangan-, 

 Pesion- ja Keralankylat, jotka edella yhdistin graniitti-gneissi- 

 vyohykkeeseen. 



Alue on minulle omakohtaisesti suurimmalta osaltaan 

 vielakin tuntemattomampi kuin edellinen. Siella olen kul- 

 kenut, paitsi Suomussalmella, joka on mulle tutumpi kuin 

 ehken mikaan muu maamme pitajista, ainoastaan kaakkois- 

 Sotkamossa, Tipasjarven tienoilla, ja sitten Ontojarven — 

 Kellojarven liuskejuottia pitkin pohjoiseen Suomussalmelle 

 asti. Suurin osa Kuhmoniemen pitajaa ja koko Lentiira 

 ovat siis tuntemukseni ulkopuolella. Toisten kasvitieteilijain 

 (Vainion, Brenner'in, Lindberg'in y. m.) lyhykaisista 

 tiedonannoista ja maaperakartoista olen poiminut sen vahan, 

 minka sielta tiedan. 



Kuten jo esijaoittelussa huomautettiin, ei taman ja edel- 

 lisen suuremman alueen maisemissa yleispiirtein pitaisi olla 

 suurempia eroavaisuuksia. Tamakin on nimittain paikan 

 paalla katseltuna, ellemme ota lukuun sen asemaa uloim- 

 malla vedenjakajalla ja siita johtuvaa absoluuttista korkeutta 

 merenpinnasta, verrattain alavaa ja tasaista ilman erikoi- 

 semman korkeita vaaroja ja selanteita. Nain myos Vai- 

 nion mukaan (Kasv.suht. siv. 3) ja B r e n n e r'inkin (Observ. 

 siv. 131). Korkeampia vaaroja nain matkoillani ainoastaan 

 pari kolme, nimittain Halmevaaran Kellojarven pohjoispuo- 

 lella, Moisionvaaran Hyrynsalmen itaosassa seka Viitavaaran 

 Suomussalmen etelarajalla. Viimemainitussa pitajassa on 



