Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 6. 5 



yhta peninkulmaa pohjoisempana. Siita eteenpain alkaa 

 olla jo tunturimaisemia, jotka ovat Ok:\\e tuiki vieraita. 



Alueemme itarajana on valtakunnan raja, joka tuntuukin 

 hyvin mukiinmenevalta, se kun melkein poikkeuksetta kul- 

 kee Ok'.n kohdalla pitkin vedenjakajia. 



Nain ollen vastaisi alue siis suurin piirtein Kajaanin 

 kihlakuntaa, Saraisniemen ja Vuolijoen pitajat kuitenkin ko- 

 konaan seka muutamat Sotkamon ja Kuhmoniemen kylat 

 (B r e nn e r'inkin mukaan) pois luettuina ja lisattyina pikku- 

 palasilla Pudasjarvea ja Kuusamoa. 



Kajaanin alueen voi tietysti jaoitella useampiakin perus- 

 teita silmalla pitaen. 



Brenner kuvailee sita pitajittain. Mutta nehan ovat 

 vain hallinnollisia piireja eivatka, ainakaan Kajaanin alueella, 

 muodosta yhtenaisempia luonnonmukaisia kokonaisuuksia 

 kuin aivan vahaiselta osalta. Siita jaoittelusta taytynee siis 

 luopua. 



Toisena jakoperusteena voisi kayttaa viljelyssuhteita ja 

 asutustiheytta seka niiden historiallisia vaiheita. Siina suh- 

 teessa olisivat Oulujarven tienoot hyvana keskustana: siella 

 on asutus aikaisinta, viljelys vanhinta ja kehittyneinta, vaen- 

 tiheys suurin. Sielta on se levinnyt sateettaisesti pitkin 

 vesistoja melkein kaikille suunnille ylempiin maihin. Kuta 

 kauemmas tasta keskuksesta edetaan, sita nuorempaa ja 

 harvempaa on asutus, sita heikompaa ja vahaalaisempaa 

 viljelys. 



Sama seikka kuvastuu sangen uskollisesti Kajaanin 

 alueen luonnonkin suhteissa ja niistahan ne asutusolotkin 

 ovat melkein suoranaisena seurauksena. Oulujarvi maakun- 

 nan nurkkauksessa on nimittain kuin iso keskusallas, johon 

 kaikilta suunnilta valuu vesia ja niiden mukana ylamaiden 

 elinvoimaa: se itse ymparistoineen lihoo, muiden kustan- 

 nuksella. Sitapaitsi se on alaltaan siksi suuri ja sen verran 

 muita vesia alempana, ett'ei sen ilmastoa lauhduttavaa mer- 

 kitystakaan liene vallan vahaiseksi arvioitava. Luontaiset 

 maaperasuhteetkin ovat lisaksi sen ja sen lahimpien jarvien 



