6 Kyyhkynen, Kajaanin kasvistoalueen rajoista ja jaoituksesta. 



ymparilla monin kohdin paljoa paremmat kuin loitompana: 

 savi ja kalkki ja muutkin kasvillisuudelle edulliset maa- ja 

 vuoriperalaadut, joita monen monilla syrjaisemmilla seuduilla 

 ei tapaa juuri nimeksikaan, ovat Oulujarven seutujen kasvi- 

 lajirunsauden, samoin kuin taloudellisenkin hyvinvoinnin 

 perustana. 



Kuta ylemmaksi ja kauemmaksi noustaan Oulujarvelta, 

 kuta lahemmaksi tullaan vedenjakajia, sita laihemmaksi huuh- 

 toutunutta on maankamara, sita karumpaa kasvillisuus. Ja 

 vaikka paikoin vesistojen perukoilla on parempaakin vuori- 

 peraa, niin ei se jaksa enaa' luoda sinne laajempialaisia ja 

 rehevampia keitaita eika runsaslajisempaa kasvistoa. Vain 

 pienen pienina, harvalajisina ja -yksiloisina yhteiskuntina 

 ovat siella vaateliaammat lajit eramaa-proletariaatin keskella. 

 Yksisirkkaiset lajit seka havupuut ja varvut vievat siella 

 seka lukumaaransa etta yksilorunsautensa puolesta voiton 

 kaksisirkkaisista puista ja ruohoista ja viela valtavammin 

 monivuotiset yksi- ja kaksivuotisista. 



Maisemainkin savy muuttuu samassa suhteessa: suo- 

 peraiset kasvupaikat lisaantyvat, lehtipuuaines metsissa vahe- 

 nee. Leppa ei muodosta enaa yhtenaisia kasvustoja ahoil- 

 lekaan ja Oxalis-Myrtillus-, vielapa pelkat Myrtillus-tyyppiset 

 kuusikotkin vahenevat muuttuen vain enemman tai vaheni- 

 man soistuneiksi, naavaisiksi ja risuisiksi korpimaiksi, joilla 

 nakee jo huomattavan paljon pystyyn kuivaneita puita. 

 Vaarojen rinteilla vain ja koskien varsilla seka muilla viet- 

 tavilla kasvupaikoilla, joille vesi ei paase kauemmaksi aikaa 

 seisahtumaan, tapaa siella kauniimpia kasvustoja. Erinaisilla 

 karkeampisoraisilla alavammillakin mailla nakee myos aika 

 rehevia ja laajoja Myrtillus-tyyppisia sekametsia. Rannatkin, 

 jotka alempana, varsinkin Oulujarven lahdekkeissa ja Sotka- 

 mon vesien varsilla, muistuttavat viela usein paikoin elavasti 

 etelaisempia seutuja, ovat ylamaissa kayneet alastomiksi ja 

 karuiksi, seikka johon osaksi vaikuttanee jarvenpohjien pai- 

 koittainen rautamalmipitoisuus. 



Tata kasviston ja kasvillisuuden asteettaista koyhty- 

 mista silmalla pitaen voi Kajaanin alueen jakaa useampiin 



