8 Kyyhkynen, Kajaanin kasvistoalueen rajoista ja jaoituksesta. 



Lantisinna on sangen laaja liuskevyohyke, jota nimit- 

 taisin Ok:n kvartsiittialueeksi. Se ulottuu Suomen- 

 selasta (ja Rautavaaran kohdalla paljon etelampaakin) maa- 

 kunnan pohjoisrajalle. Sen lansiraja seuraa jokseenkin tar- 

 koin edella maarittelemaani Ok:n lansirajaa. Ainoastaan Ka- 

 jaanin maalaiskunnan lantinen puolisko ja Puolangan Puokio- 

 vaaran kolkka nayttavat tekevan poikkeuksen. Mutta niiden 

 pinnanmuodostuksen takia ja pitajien eheyden sailyttamiseksi 

 ei liene syyta eroitella niita toisiin maakuntiin. — Itarajan 

 muodostaa taas melkein tarkkaan se suora viiva, jonka voisi 

 alottaa Vuokatin selanteen etelapaan kohdalta ja jatkaa siita 

 aivan suoraan pohjoiseen saman selanteen seka Naapurin- 

 vaaran ja Ristijarven Saukkovaaran itapuolitse Karpinvaa- 

 raan Hyrynsalmella. Siina kaantyy viiva hiukan luoteeseen 

 ja jatkuu korkeiden Tuomivaarain paahan saman pitajan 

 Kytoperalla. Siita kallistuu viiva yha jyrkemmin luoteen 

 puolelle jattaen koillis-Puolangan laajan eramaan oikealle 

 graniittivyohykkeeseen. Pohjois-Puolanka sen sijaan nayt- 

 taa B r e n n e r'in kuvauksista paattaen (Observ. siv. 117) kuu- 

 luvan tahan kvartsiittialueeseen. — Talla alueella on paitsi 

 lukuisia korkeita kvartsiittiselanteita ja -vaaroja myos monin 

 paikoin kalkkiesiintymia ja pehmeampia liuskelajeja 

 niinkuin vuolukivia, serpentiineja, f y lliitteja ja 

 m etabasiittej a y. m. s., joista toiset vahemman, toiset 

 enemman vaikuttavat kasviston erikoisuuteen ja kasvilli- 

 suuden rehevyyteen. — Soita on talla kvartsiittialueella — 

 havaintojeni mukaan — yleensa vahemman kuin muualla. 

 Riippuuko se maan suuremmasta epatasaisuudesta tai muista 

 seikoista, sita en voi ratkaista. 



Taman liuskealueen itapuolella taas on melkein yhta 

 levea ja pitka graniitti-gneissivyohyke, joka samoin 

 kuin edellinenkin sangen eheana ja yhtenaisena ulottuu 

 maakunnan etelarajalta ainakin Suomussalmen kirkon tasalle, 

 ellei ylemmaksikin pohjoiseen. Sen itarajana sopii pitaa 

 itaisempaa liuskejuottia, joka jokseenkin suorasuuntaisena 

 (sekin S — N) kulkee Tipasjarvesta (Sotkamon kaakkoiskol- 

 kasta) Ontojarven lansipaan poikki pitkin Kellojarven vesistoa 



