Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 6. 9 



pohjoiseen jatkuen siita samaan suuntaan enemman tai va- 

 hemman katkonaisena halki itaisen Hyrynsalmen ja Suomus- 

 salmen taman pitajan pohjoisimmille perukoille asti. 



Taman liuskejakson seka sen ja valtakunnan itarajan 

 valiset alueet lukisin Ok:n kolmanteen suurempaan vyo- 

 hykkeeseen, jolle annan nimeksi itainen liuskealue. 

 Sekin on yhta levea, ellei paikoin leveampikin kuin edelli- 

 set, ja suuntakin on sama. Maisemiensa puolesta se tuskin 

 sanottavasti eroaa edellisesta, silla molemmat lienevat jok- 

 seenkin yhta karuja. Mutta vuoriperansa puolesta on se 

 siina suhteessa toisellainen, etta taalla on paikoin, muualla- 

 kin kuin askenmainitulla juotilla, hajanaisia liuske-esiintymia, 

 joita graniitti-gneissialueella tuskin on nimeksikaan. 



Naita kolmea paavyohyketta poikkisuuntaan paloittele- 

 malla ja paikoin syrjittain yhdistelemalla olen johtunut seu- 

 raavaan Ok:n alajaoitukseen. 



1. Lantisimmalle, kvartsiitti-alueelle ominaisia ovat, 

 kuten jo mainittiin, korkeat vaarat, jotka usein muodostavat 

 kilometrien jopa peninkulmainkin pituisia selanteita. Sellaisia 

 ovat esim. Vuokatti— Naapurinvaara— Halmemaki Sotkamossa 

 seka niiden suoranaisena jatkona pohjoiseen Saukkovaara — 

 Syrjavaara— Lampovaara— Lehtovaara Ristijarvella ja niiden 

 jatkona taas jakso Karpinvaara — Lumivaara — Tuomivaarat 

 Hyrynsalmella, jotka yhteensa muodostavat Kajaanin alueen 

 korkeimman osan eli ikaankuin sen selkarangan. Lannem- 

 panakin on talla vyohykkeella viela sarja sangen korkeita 

 vaaroja niinkuin Naulavaara ja Lehtovaara Suomenselan sa- 

 lolla, Leihuvaara, Hiisivaara, Kivesvaara ja Raappananvaara 

 Paltamossa, seka Teiriharju ja Paljakka Puolangalla, monia 

 kymmenia muita seka etelaisempia etta varsinkin pohjois- 

 Puolangan korkeita vaaroja mainitsematta. — Niiden rin- 

 teilla ja monin paikoin alavammilla valimaillakin kasvaa 

 viela komeita Myrtillus- ja etelampana Oxalis-Myrtillus-tyyp- 

 pisiakin kuusikoita ja vehmaita sekametsia. Muutoinkin ovat 

 metsat talla vyohykkeella jokseenkin hyvin sailyneet. Kan- 

 gasmaita on verrattain vahan. — Erittain luonteenomaisia 

 naille kvartsiittivaaroille ovat myos rehevat puronorot, joita 



