Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 6. 13 



Muut tata aluetta luonnehtivat seikat on jo kuvattu 

 edella (siv. 8). 



c) Seuraava kvartsiittialueen piiri on taman pohjois- 

 puolella. Siihen lukisin Uuran ja Harmanmaen kylat Palta- 

 mosta, Ristijarven ja Hyrynsalmen pitajien lansiosat seka 

 etelaisen Puolangan Salmisen kylaa myoten. Pohjoisrajana 

 tulisi siis olemaan suunnilleen suora viiva tasta kylasta, 

 Leppalan kohdalta Hyrynsalmen Kytoperalle (Toivolan tie- 

 noille) eli toisin sanoen se pitajan poikki kulkeva kangas- 

 seutu, josta Brenner ja Lackst r 6 m'kin puhuvat. — 

 Tahan piiriin olisi kai luettava Puolangan Puokiovaarankin 

 kolkka, vaikka se lieneekin jossain maarin toisenluontoista. 

 Alueen nimeksi panisin keskinen kvartsiittialue. 



Se on mielestani jokseenkin ehja kokonaisuus, huoli- 

 matta siita, etta. sen keskinen ja itainen osa on paljon kor- 

 keampaa kuin lantinen ja etta taalla sen sijaan on runsaasti 

 kalkkiesiintymia, joita puuttuu alueen itapuoliskolta. Piirin 

 suhde lehtoalueeseen lienee kaynyt osiksi selville jo taman 

 kasittelyn yhteydessa. Luonnon yleissavy on taalla jo huo- 

 mattavasti jylhempi. Siihen vaikuttanee osaksi sekin, etta 

 vesistot ovat taalla kovin vahalukuisia, jarvet verrattain 

 pienia, asutus harvempaa, liikenne vahaisempaa. Se eraan- 

 lainen hempeys, joka lehtoalueelle lepikkoineen, lehtevine 

 rantoineen ja ruohistoineen seka kylineen ja peltoineen on 

 ominaista, on taalla jo havinnyt. Mutta soita ei ole viela 

 taallakaan niin runsaasti kuin itaisemmilla ja pohjoisemmilla 

 vyohykkeilla. 



Selvimmin huomaa eron taman ja lehtoalueen valilla 

 piirin itaisella puoliskolla. Etela- ja lansiosissa sen sijaan, 

 joissa, kuten sanottu, on kalkkiesiintymia, vaikkakin verrat- 

 tain kaukana toisistaan, on viela seka kasvupaikoissa etta 

 kasvistossa paljon sellaista, mika elavasti muistuttaa edel- 

 lista aluetta. Niinpa on siella esim. Ristijarven Humala- 

 vaaran rinteilla (Uvankylassa) ja varsinkin Puolangan Tor- 

 manmaessa ja Salmisten seuduilla sangen laajoja lehtoniit- 

 tyja, jotka eivat kasvistonsa enemman kuin muunkaan sa- 

 vynsa puolesta eroa kovinkaan paljoa Paltamon ja Sotkamon 



