Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 49, N:o 5. 143 



mellan areal och artantal tyckes vara denna: stiger arealen 

 i en geometrisk progression med kvotienten 2, sa okas 

 artprocenten med en kvotient av omkr. l,ie. Normal-art- 

 antalet for en yta om 10 ha tyckes i skargarden vara 147 

 arter eller 28,9 °/o av ne l a artsumman. Mina resultat stamma 

 alltsa utmarkt overens med de asikter, som redan tidigare 

 uttalats av Arrhenius och Romell. Den senare betraktar 

 forhallandet mellan areal och artantal ur sannolikhetssyn- 

 punkt och konstaterar, att en fordelning av arterna pa 

 olika stora arealer bor folja sannolikhetskalkylens regler 

 och alltsa ge upphov at en kurva sadan som den i min 

 fig. 12. Han tror sig aven ur Palmgrens tal kunna utlasa 

 en bekraftelse pa sin asikt. I alia fall konstaterar han, att 

 det ej kan vara som Palmgren och aven Jaccard antagit, 

 namligen att artantalet okades i proportion med arealen. 

 Nagon linear funktion mellan dessa bada kan ej komma 

 i fraga. Mina empiriska resultat tyckas i allt pa ett 

 glansande satt bekrafta de av Romell gjorda slutsat- 

 serna. 



De relationer mellan areal och artantal, som har ovan 

 skisserats, hanfora sig naturligtvis blott till medelvarden 

 m. a. o. till den ideala kurvan. Sasom man av fig. 12 ser, 

 aro avvikelserna nog sa stora och manga, vilket emellertid 

 i betraktande av materialets ytterst heterogena beskaffen- 

 het ej bor forvana. Vi skola har soka utreda, med vilka 

 forhallanden de storsta avvikelserna sammanhanga. 



Langst borta ifran normalkurvan, med mycket for hoga 

 artantal ligga tvenne omraden (Basto och Tostholm). De aro 

 gamla hemmansland och tillhora l:sta kulturklassen. De 

 hava i medeltal 153 eller 30 °/ flere arter an normalantalet 

 for lika stora omraden av 2:dra kulturklassen. Detta hoga 

 artantal far emellertid ej anses harrora blott fran de vaxter, 

 vilka folja en aldre och storre bosattning at, det ar fast- 

 mer bylandens ursprungliga rikedom pa olika standorter 

 och deras av naturen frodiga och artrika adla lovskogs- 

 vegetation, som betingar en stor del av detsamma. For 

 Bastos vidkommande spelar dessutom in, att jag darstades 



