Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 33, N:o 4. 7 



Tack vare den relativt hoga grad af bordighet, som 

 utmarkar Tornea och Muonio alfdalar, aro dessa afven ratt 

 tatt befolkade och, sasom en foljd daraf, i ganska vidstrackt 

 man odlade. Sadana s. a. s. odlingscentra aro afven till- 

 finnandes invid omradets storre sjoar, dar byar under ti- 

 dernas lopp vuxit upp och odHngarna sa smaningom un- 

 dantrangt odemarken. Manniskan bar salunda afven i dessa 

 langt aflagsna najder pa vissa trakter — de omedelbara 

 grannskapen af byarne och enstaka hemmanen — lyckats 

 lagga en viss pragel af kultur, men annu bestar dock huf- 

 vudmassan af hela omradets areal fortfarande af mer eller 

 mindre ursprunglig vildmark, dar saval vegetationen som 

 djurvariden afven karaktariseras af denna ursprungHghet. 



Norrom Sieppijarvi by i Kolari socken foreter naturen 

 redan en ganska starkt framtradande lappsk karaktar, me- 

 dan den ktev soderom denna by annu bar en typisk nord- 

 finsk pragel. 



Omradets topografi och standorternas fagelfauna. 



For sa rorhga varelser som faglarne, ar det i manga 

 fall vanskligt att bestamma standorten. En del faglar fordra 

 icke nagon specielt karaktaristisk lokal, utan aro ungefar 

 lika fordelade pa allehanda fran hvarandra afvikande sadana, 

 medan ater en annan fagelart pa en viss lokal kan vara 

 allman, men fullstandigt saknas pa en liknande, belagen pa 

 annat stalle af omradet. Ett undantag harifran utgora en- 

 dast de vida myrarne, sjoarne samt fjallens regio alpina, 

 dar faunan alltid ar typisk. 



En art, Cuculus canorus, forekommer i alia skogsloka- 

 ler och kan darfor ej hanforas till nagon speciell standort; 

 detsamma galler till stor del afven om Luscinia phoznicurus, 

 ehuru denna visserligen forekommer allmannast pa Cladonia- 

 moarne. — Lagopus albus och Tetrao urogallus aro afven 

 hackande funna pa snart sagdt alia skogslokaler — fran de 



