86 Munsterhjelm, Om fagelfaunan i Turtola och Kolari kommuner. 



Sitt bo forlagger knipan uti nagon for den enkom ut- 

 satt hoik eller ocksa uti ihaliga trad. Af bofynd att doma 

 vidtager hackningen tidigt, och redan i medlet af juni ar 

 man under normala ar i tillfalle att iakttaga ungar. — Knip- 

 honorna stjala af hvarandra ungar, hvilket ar orsaken till 

 att man i allmanhet antraffar sa ofantligt ojamna kullar. 

 Medan sMunda en hona kan stata med en valdig skara 

 smMtingar, far en annan noja sig med endast n^gra fk — 

 ja, bli kanske alldeles utan. Af samma orsak kan man af- 

 ven i samma kull se ungar af mycket ojamn alder och 

 storlek. 



Systematisk aggplundring fortgar, alia jaktlagar och 

 forbud till trots, i stor skala. Sa godt som vid alia sjoar 

 finnas utlagda holkar, hvilka naturligtvis aro uppstallda en- 

 dast for agg^komstens skull. 



Harelda glacialis (L.). — Alii. 



Endast under var- och hoststracket forekommer allan 

 inom observationsomradet och visar sig da partals eller i 

 sma flockar. Sent pk varen anlander hon (5 — 6 — 09) och 

 redan tidigt pa hosten styr hon ater kosan ner mot haf- 

 vet (4—9—08). 



I en del sjoar (Kurtakkojarvi, Yllasjarvi, Luosujarvi) 

 skall hon forut upptradt talrikt isynnerhet om vararne, men 

 borjat till foljd af ett hejdlost skjutande att pa senare aren 

 undvika dessa. 



Mergus albellus L. Ungelo. 



Vartiden skall afven denna art da och da visa sig i 

 sjoarne vid fjallen och har, enligt uppgift, en gang „f6r 

 manga ar sedan" antraffats hackande i narheten af Yllas- 

 jarvi. Boat hade varit i en ihalig torrfura och innehallit 6 

 eller 7 agg (Erkki Yllasjarvi). 



