24 Gottberg, Ammodytes-arterna vid Finlands kuster. 



Ex. 3. Borga /g 1872. Langd 188 mm. 



I magen 1 Clupea af 8 cm langd. 



Ex. 4. Uto ^^/gOS. Langd 204 mm. 



I magen 7 Ammodytes af 70 — 80 mm langd jamte obe- 

 stambara fiskrester. 



Ex. 5. Esbo /e 1896. Langd 220 mm. 



I magen 1 Gasterosteus aculeatus. 



Ex. 6. Esbo 1893. Langd 226 mm. 



I magen 1 Gasterosteus jamte obestambara fiskrester. 



Ex. 7. Uto ^^/gOB. Langd 237 mm. 



I magen 2 Ammodytes af 70 — 80 mm langd. 



Ex. 8. Lagskar ^/g 04. Langd 262 mm. 



I magen obestambara fiskrester. 



Ex. 9. Lagskar ^/8 04. Langd 272 mm. 



I magen 1 Ammodytes af 80 mm langd. 



Ex. 10. Esbo ^ItOS. Langd 290 mm. 



I magen obestambara fiskrester. 



Ex. 11. 1852. Langd 226 mm. 



I magen 6 Gobius minutus af 23 — 30 mm langd jamte 

 7 Gasterosteus af 20 — 25 mm. 



Sasom ur denna knapphandiga undersokning ofver fo- 

 dans beskaffenhet hos Ammodytes lanceolatus framgar, ar 

 den en synnerligen glupsk roffisk, som ej ens forsmar 

 mindre exemplar af sitt eget slakte. Dess foda utgores i 

 vara finska vatten mest af yngre fiskar, hufvudsakligast 

 tillhorande slaktena Gasterosteus, Ammodytes, Gobius och 

 Clupea. Ocksa tyder hela dess yttre utseende, dess pil- 

 snabba rorelser och dess kraftigt utbildade kakar pa den 

 fullandade roffisken. Dock ar det troligt, att den under 

 sin tidigare alder lifnar sig uteslutande af mindre djur och 

 forst senare blir en utpraglad roffisk. 



Ammodytes lancea. I motsats till A. lanceolatus, hvil- 

 ken som fullvuxen ar en synnerligen glupsk roffisk, lefver 

 lancea foretradesvis af mindre djur och vaxter. Dess foda 

 utgores enligt Lilljeborg (6, II, sid. 227) fornamligast af kraft- 

 djur, nagon gang afven af maskar och spadare fiskar. Eh- 

 renbaum betonar starkt (4, sid. 185) den biologiska skill- 



