Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 38, N:o 2. 15 



pa skogbevuxna klippskar: 



Saxicola oenanthe sp. Fringilla coelebs sp. 



Sylvia cinerea ta. Corvus comix sp. 



Motacilla alba sp. 



Fran E s 1 1 u o t a n, ett storre skogbevuxet, af fiskare 

 bebodt utskar hafva nedanstaende hackfaglar antecknats, 

 hvilka salunda mojligen aro att anses sasom de torra ter- 

 rangernas for skargardsklimatet mesthardade representanter: 



Turdus pilaris Motacilla alba 



Saxicola oenanthe Anthus trivialis 



Sylvia cinerea Emberiza citrinella 

 Phylloscopus trochilus Fringilla coelebs 



Regulus cristatus Corvus cornix 



Parus major Lanius collurio 



,, borealis Chelidonaria urbica. 



Naringslokalerna aro i det foregaende icke sarskildt pre- 

 ciserade. I manga fall sammanfalla de med hackningsstand- 

 orterna, dari da inbegripet den omgit'vande saltsjon, eller 

 utgoras de af andra klippor och skar i hafsbandet. Masarna 

 foretaga dock regelbundet langre utflykter till den inre skar- 

 gardens vikar och strander, ja besoka harunder till och med 

 stadens hamnar. 



2) Dar skargardszonen ar bredare (t. ex. i trakten af 

 Kramaroarna) kan man i regeln af den inre eller hufvudskar- 

 garden sarskilja tvanne delar, som nastan omarkligt ofverga 

 i hvarandra, namligen a) ett yttre och b) ett inre parti, 

 I det forra med dess annu rika Fucus-vegetation och dartill 

 horande molluskfauna forekomma annu talrika oppna klippskar 

 pa fjardarna mellan de spridda eller gruppvis forenade skogs- 

 landen, hvarigenom detta skargardsparti bildar en formed- 

 lande brygga mellan de yttersta smaskaren, och de narmast 

 fastlandet belagna holmarna, hvilka till hela sin natur mest 

 ansluta sig till kustremsan. 



a) De till detta yttre gebit af hufvudskargarden horande 

 oppna smaskaren aga i stort sedt samma natur som klipp- 



