B Palmgren, Helsingfors traktens fagelfauna. 



Pa sotvatten finnes ringa tillgang. Det ar egentligen 

 blott Vanda a med tillfloden, som bar fortjena omnamnande. 

 Sjoar och storre trask saknas fullstandigt. De vattensam- 

 lingar, som forekomma pa orten aro i regeln sa minimala, 

 att de knappast kunna gora ansprak pa benamningen trask, 

 allra minst under hogsommaren, da de atminstone till of- 

 vervagande del sta uttorkade. 



Da skogens utbredning nara sammanhanger med fore- 

 komsten af kuperade terranger, inses att den i allmanhet 

 ar foga djup och sammanhangande utan oftast splittrad i 

 mindre letter. Skogsafvarkningen samt forodande stormar 

 (sarskildt den s. k. augusti-stormen 1890) hafva pa flera 

 stallen gjordt sitt till att skofla forr nog sa praktiga skogar; 

 det oaktadt finnes fortfarande ganska god tillgang pa tim- 

 mer. De allmannast forekommande vilda trad- och busk- 

 slagen utgora: bjork, asp, ronn, hagg, graal, klibbal, ben- 

 ved, salj och vide bland lofbarande, samt gran, tall och en 

 bland barrbarande arter; hassel antraffas har och hvar, och 

 eken ar en raritet pa orten. Af alia dessa kunna emeller- 

 tid blott bjorken, furan och granen anses som skogbildande 

 i egentlig mening. Ren bjorkskog forekommer, ehuru jam- 

 forelsevis sparsamt och merendels inskrankt till mindre 

 ytor, antingen i form af sma traddungar och lundar med 

 glesa lummiga trad pa svagare kuperad terrang eller af en 

 klen och hogrest vaxt, bildande tata hult pa karrhaltig mark. 

 I allmanhet ar dock bjorken i forra fallet mer eller mindre 

 uppblandad med andra loftrad samt -buskar eller barrtrad, 

 i senare ater med gran sasom underskog. Sa beskaffade 

 aro de fiesta skogsbackar och -bryn, hagar och betes- 

 marker. I skargarden garnerar klibbalen ofta stranderna 

 med en smal bard eller bildar har sma bestand, och i skogs- 

 bryn sarskildt vid uthuggningar upptrader inat landet och 

 pa de storsta holmarna graalen i tata oblandade samhallen. 

 Afven barrtraden beklada rena endast jamforelsevis sma 

 ytor. Prydliga furudungar ses allmant pa backar och slutt- 

 ningar, isynnerhet om marken ar sandhaltigare och torrare 

 (typ: Kallviksasen samt Drumso sluttningarna mot Korp- och 



