Inledning. 



Den trakt af vart land, till hvilken efterfoljande upp- 

 sats hanfor sig, omfattar en del af den nylandska kustrem- 

 san pa omse sidor om Helsingfors, namligen hela Helsinge 

 socken samt Esbo- och Sibbo socknars yttre skargard fran 

 Porto i oster till Pentala och Hirsalolanden i vaster. 



Fran omnejden af Helsingfors foreligga fran tidigare ar 

 ornitologiska meddelanden af Magnus von Wright, sam- 

 manstallda i ett arbete: Helsingforstraktens fagelfauna jamte 

 anmarkningar vid en del dithorande arter enligt anteckningar 

 aren 1831 — 47 (Notiser ur Soc. pro F. et Fl. fenn. forh. hft I, 

 Helsingfors 1848). Sedan dess hafva mer an 60 ar forlidit, 

 hvarunder fagelfaunan sjalffallet varit underkastad vasent- 

 liga omgestaltningar till sin sammansattning och frekvens, 

 medan samtidigt fordringarna pa ett lokalfaunistiskt arbete 

 icke blott ansenligt stegrats utan afven tillforts nya, frukt- 

 barande synpunkter. Under .sadana forhallanden har det 

 synts mig, som om en mera uttommande och detaljerad 

 framstallning af ortens fagellif i vara dagar med fullt skal 

 skulle forsvara sin plats, icke minst med hansyn till dess 

 under kulturens inflytande snabbt vaxlande karaktar. 



Efterfoljande uppsats utgor resultatet af dryga 15 ars 

 studier ofver fagelfaunan i hufvudstadens omgifningar. Den 

 baserar sig till alldeles ofvervagande del pa egna observa- 

 tioner. Redan under skoltiden fran ar 1896 begynte jag 

 anstalla ornitologiska iakttagelser pa Drumso, hvarest jag 

 sommartid uppeholl mig, samt i kringliggande skargard 

 och ofriga arstider jamval pa fastlandet. Mina exkursio- 

 ner hade till mal hufvudsakligen att hopbringa en sa full- 



