78 Palmgren, Helsingfors traktens fagelfauna. 



Vid sin ankomst i slutet af april och borjan af maj uppe- 

 haller sig safsparfven pa bebodda platser (sasom gardsplanen 

 pa Druniso, vid de af hrr Sagulin och Stenius hallna trad- 

 skolorna invid Kampbargen m. fl. stallen), men enstaka indi- 

 vider eller par visa sig stundom i den torra vasstubben a 

 isbelagda vikar (Drumso, Hoplax och Vik). De i borjan af 

 oktober strackande och rastande flockarna synas besta ute- 

 slutande af ungfaglar, atminstone utgjordes samtHga af mig 

 fallda exemplar af sadana. Hackningstiden har jag synner- 

 ligen sparsamt observerat arten vid Vik (1901 i juni, fig. IV) 

 och Hoplax (1899 slutet af maj), hvarjamte E, Nyberg fran 

 forstnamnda plats antecknat arten 1912. 20. V 6^. 



Loxia pityopsittacus Bechst. 



Med sakerhet af mig iakttagen blott vintertiden. Arten 

 ar sasom korsnabbarna i allmanhet periodisk i sitt upp- 

 tradande. Vissa ar med god tillgang pa kottefron, sasom 

 vintern 1896 — 97 och 1907 — 08, sag jag den allmant pa de 

 tallbevuxna bargen a Drumso, Degero och fastlandet, andra 

 ar ater syntes den blott sparsamt till eller saknades belt 

 och hallet pa namnda marker, emedan tillgangen pa tall- 

 kottar, hvilkas fron utgor den storre korsnabbens hufvud- 

 sakliga foda, var starkt begransad. 



Loxia curvirostra L. 



Antraffas alltid rikligare representerad an foregaende, 

 men ar sasom denna periodiskt upptradande, beroende som 

 •den ar af tillgangen pa kottar. Intraffar ett rikt froar for 

 granen, kan man vara forvissad om att finna den mindre 

 korsnabben allman i granskog, till hvars kottar arten i 

 motsats till sin storre anforvant i regeln haller sig. Under 

 sadana for fageln naringsrika ar hackar den i stor mangd 

 inom gebitet. Salunda fann jag, under en exkursion i 

 bitande kold pa Botby gards marker den 10 mars 1901 i 

 en, foretradesvis med barrskog bevuxen backe, mitt forsta 



