174 Palmgren, Helsingfors traktens fagelfauna. 



Angaende artens hackforhallanden kan jag icke fram- 

 lagga nagra egna uppgifter, emedan boet aldrig af mig an- 

 traffats, anskont fageln sasom namndes med sakerhet hac- 

 kar saval pa Vik, som af allt att doma afven vid nagra 

 andra kustvikar (Hoplax- och Bredvik). Pa forstnamnda lo- 

 kal bar jag icke endast traffat arten parvis, utan ocksa en- 

 staka tuppar langt in i juni. Under andjakt vid Drumso 

 Morsvik aro jamval nagra ganger (t. ex. 1901. 2. VIII) knappt 

 flygga ungfaglar af mig fallda. En intressant notis om ar- 

 tens tidigare forekomst inom gebitet, lamnar Wrigbt-Pal- 

 men. Den 3 juH 1846 fann Ekebom vid Helsingfors uppa 

 ett skar ute i hafvet tvanne hanar samt dunungar. 



Mareca penelope (L) 



Brunnackan eller blasanden utgor, nast foljande art, den 

 allmannaste anden pa orten. Saval vid de langgrunda kust- 

 vikarna, framst Ladugardsviken (Fig. IV — VII). som langs 

 Vanda a och vid sma, mangen gang midsommartid uttorkade 

 trask och mossputtar i skogen bar jag funnit den backande. 

 Isynnerhet foredrager arten dessa sistnamnda till arealen 

 obetydliga rena sotvattenlokaler med deras mindre framtra- 

 dande vaxtbghet framom de yppiga vassbaltena i vikarna. 

 Daremot undviker den balst skargarden. Ett bo, funnet 

 under en buske vid en liten skogsputt invid landsvagen 

 fran Aggelby till Fredriksbarg 1904. 26. V inneholl 7 starkt 

 legade agg: 



56,1 55,6 55^ 54,5 53,8 53,4 53,i 

 37,4 38^ 37,8 37^8 38^ 37> 38^ 



Till gebitet anlander blasanden under senare halften af 

 april eller forst i borjan af maj, da jag observerat den pa 

 flodvattenputtarna pa isen i den inre skargarden (Drumso), 

 samt pa de ofversvammande strandbaddarna af fastlands- 

 vikarna (Vik) och pa vattendrankta sumpangar (Fredriks- 

 bargs skjutbana). Nagra ankomstdata kunna bifogas: 



