4 Rancken, Bryologiska meddelanden. 



i sallskap med andra nordliga arter. Pa ovannamnda barg 

 i Kyrkslatt vaxer salunda bl. a. Lychnis aJpina. Sardeles 

 karaktaristiskt ar artens upptradande pa de nyssnamnda lo- 

 kalerna i Teuva, dar den pa vartdera stallet vaxer mellan 

 stenarna pa blockhav tillsammans med Jungermannia saxi- 

 cola, Grimmia hypnoides, Sphaerophoron fragile, Platysma 

 nivale, Haematomma ventosum, Cetraria aculeata m. fl. arter, 

 av vilka de fiesta f. 6. saknas i trakten. 



Geocalyx graveolens N. v. Es. 



Nyl. Kyrkslatt: Kvarnby, pa fuktig, sandblandad hu- 

 musjord vid en back vaster om Mustitrask, 12. V. 1913, 

 H. R. — Inom provinsen forut tagen blott pa Hogland. 



Ta. Hattula: Sattula, vid en kalla nara Yli-Savijarvi, 

 sparsamt insprangd bland Maplozia lanceolata, Mnium punc- 

 tatum m. fl., 26. V. 1908, A. Wegelius och H. R. — Ny 

 for provinsen. 



Lepidozia setacea (Web.) Mitt. 



Denna art ar i Herbarium Musei Fennici angiven blott 

 fran tre av landets sydligaste provinser, Al., Ab. och Nyl.; 

 sedermera bar den tagits bl. a. aven pa Ik. av Harald Lind- 

 berg, men bar hos oss anda till senaste tider betraktats som 

 en jamforelsevis sallsynt art. Emellertid forekommer den 

 tamligen allmant pa mossarna inom landets sodra och vastra 

 delar, dar den dock synes vara tamligen strangt bunden vid 

 Sphagnum /'lusciim-associationerna. I de av dylika associa- 

 tioner beharskade s. k. „h6gmossarnas" biologi spelar den 

 t. o. m. en icke obetydlig roll, i det den jamte en del andra 

 lefvermossor — framst Mylia anomala samt sarskilda Cepha- 

 lozia-arter, med vilka den sannolikt ofta forvaxlats — for- 

 kvaver det fasta vitmosstacket och salunda bereder jord- 

 manen for de av hygrofila associationer tackta vatare sankor 

 eller „holjor", som man finner nara nog pa varje sadan 

 mosse (jfr t. ex. Finska Mosskulturforeningens Arsbok 1908, 

 sid. 155 samt 1911, sid. 261 o. folj.). 



