Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XV, K:o 8. 



Fagelarternas utbredning, forekomst och hackning 



inom observationsomradet jemte biologiska, 



oologiska och andra iakttagelser. 



Luscinia suecica L. 



Ofverallt dar blott passande lokaler finnas far man bade 

 se denna vackra fagel och hora dess melodiska, af ett egen- 

 domligt sirrande r-ljud liitt igenkanneliga sang. Sitt allmoge- 

 namn »Kiellavalgu» (bjallerfagel) bar ban fatt for den, en bjaUras 

 klingande liknande ton, som ban ibland later bora. Ungfaglarnas 

 late paminner mycket om stenskviittans smackande. Annii i 

 videregionen pa bogfjallen ar blabakesangaren ganska allmiin. 

 men foredrager dock laglandets lundar ocb videbevuxna fuktiga 

 angsmarker. Sitt bo bygger arten i sidan af nagon tufva eller 

 under en videbuske, balst pa fuktiga stallen. Under tiden honan 

 rufvar aggen, sjunger banen flitigt, men sa snart ungarna aro 

 utklackta tystnar ban ocb bitrader bonan i anskaffandet af foda 

 at de nyfodda. Hackningstiden intraffar i slutet af juni ocb 

 borjan af juli manad. — Tva uppmiitta kuUar, den ena tagen 

 den 29 juni 1891, inneballande 5 friska agg ocb den andra med 

 6 likaledes friska agg, tagen den 5 juli samma ar, uppvisa 

 foljande mattserie: 



19.2 19,2 19. 18,7 18,6 1 8,3. 19,0 18,7 1 8,4 18,8 18,1 . 



15.3 14,7 15,1 14,9 14,7 15,0. 14,7 14,o 14,6 15,1 14,8. 



Luscinia phoenicuriis L. 



Eburu allman ofverallt pa laglandet, isynnerbet pa bebodda 

 stallen, saknas arlen dock niistan belt ocb ballet pa fjallen. 

 I bjorkregionen forekommer den likviil annu, eburu mycket 

 sallsynt. Pa bebodda stallen biickar rodstjerten, i de fiesta fall, 

 i byggnader, vedtrafvar, o. s. v., da den daremot i de obebodda 

 trakterna bygger sitt bo i murkna tradstammar, backspett balor 

 ocb pa stubbar. Bland talrika aggfynd ma bar blott niimnas: 



