38 Xordling, Fdgelt'auiian i Eiiare, 



19,6 19,5 19,5 19,0 19,0 18, 8. 18,1 18 ,0 18,0 18,0 18,0 17,4. 



14,8 14,9 14,2 14,0 13,9 14,7., 14,9 14,8 14,7 14,3 14,2 14,0. 



Anthus cervmiis Pallas. 



Ar 1891 sag jag nara Aksjujaur inom den alpina regionen 

 vid en liten fjallsjo, en piplarka, som jag med sakerhet antog 

 vara denna art. Fageln forfadde genoni sina atborder och sitt 

 late att boet ej var langt aflagset, men jag var ej i stand att 

 fmna det. 



Anthus trivialis L. 



Temmeligen allmiin iinda till mellersta delen af omradet, 

 men saltan antraffad norr om Enare sjo. Vistas fornamligast i 

 bjork- och blandskog nara vatten, afvensom i busk- och sma- 

 skog pa karr. Hackningen infaller i juni manad. Sa bar jag 

 funnit bon af arten: 1891: den 28 juni med 6 starkt legade 

 agg pa Palosaari holme i Vastusjarvi trask; 1892: den 10 juni 

 med 6 nastan friska agg; 1893 den 14 juni med 5 friska agg; 

 den 15 juni med 5 nagot legade agg; den 27 juni med 5 starkt 

 legade agg. 



22,2 22,1 22,1 21,8 21,5. 21,7 21,4 21,0 21.0 20,7. 



15,8 15,9 15,6 16,3 16,1. 15,2 15,2 15,9 14,9 15.3. 



21,4 21,3 21,1 21,0 1 9,5 19 ,3. 

 15^3 15,0 15^8 15,6 15^1 14,7. 



Corvus cor ax L. 



Synes biist trifvas pa klippiga, med grof tallskog bevuxna 

 asar, afvensom i de stora tallskogarna. Enhgt allmoge jagares 

 pastaende, skall arten forekomma annu pa hogfjallens toppar. 

 Under hostvintern infmner sig korpen vid gardarna for att spisa 

 af afskradeshogarna. — Foljande egendomliga drag ur korpens 

 lefnadssatt ma bar omniimnas. Redan som barn horde jag lapp- 

 allmogen beratta, hurusom korpen skulle atfolja vargflockarna 

 for att, sedan de sistniimnda lyckats aflifva nagon ren, blifva 

 delagare i bytet. Att denna berattelse iiger grund, bar jag 

 sedermera ofta varit i tillfalle att ofvertyga mig om; bland 



