lakttagelseomradets topografi och standorternas 



fagelfauna. 



En naturlig grans for Enare ^) lappmark mot soder utgor 

 Maanselka hojdstrackning, bestaende harstades af laga, till storsta 

 delen af barr-, bland- och lofskog bevuxna flackor och laga 

 hojder, hvilka likval mot oster nara ryska gransen (Saariselkii) -) 

 ofverga till verkliga fjall, dock ej naende mycket ofver skogs- 

 gransen. I vester utgor Anarjok elf grans mot Norge; men i 

 norr mot Utsjok och i oster mot Norge och Ryssland saknas 

 ofverhufvudtaget naturliga griinser, da man jii ej som sadana 

 kan anse de enstaka fjall och fjalltoppar, ofver hvilka riks- 

 gransen bar gar. 



I anseende till sin topografi foreter Enare den mest stor- 

 artade omvexling, Om man kastar en blick pa en karta, fmner 

 man, att hundratal storre och mindre insjoar upptaga en stor 

 del af landets hela areal. Af alia dessa insjoar ar Enare sjo 

 den ojemforligt storsta, och hit utmynna afven de allra fiesta 

 vattendrag i omradet. Saledes ar Enare sjo for Enare lapp- 

 mark hvad hafvet ar for manga andra trakter i vart land. Som 

 denna kolossalt stora insjo ilger ett sarskildt intresse hvad fagel- 

 faunan vidkommer, anser jag mig nagot noggrannare bora skildra 

 dess natur. 



Om man pa en karta granskar stranderna af Enare tycker 

 man att naturen visat sig nyckfuU vid deras danande. Langa 



^) Egentligen pa lappska Anar^- finska befolkningen darstades sager 

 Inari. — Jag bar dock ofverallt i denna uppsats anvandt svenska namnet 

 Enare sasom varande mera kiindt. 



2) P4 lappska ^ Suoloselgge^ af del lappska ordet ■i>suolo» = liolme och 

 ej Suolnselkd, sisom denna del af Maanselka ofta benamnes. 



