52 Nordling, Filgelfaiinan i Enare. 



under ett bestiindigt sirrande, i smiirre flockar kretsar omkring 

 i luften, utan att man ser den hvila sig pa hela dagen. Enligt 

 allmogens pastaende hiickar den i hoga furor i skogarna vid 

 Patsjok och Enare sjo. Pa bebodda platser hiickar den diiremot 

 icke. Dess bo bar jag aldrig sjiilf antriiffat; men erhoU ar 1892 

 af en allmogeman 2 agg af arten, hvilka ban uppgaf sig hafva 

 tagit den 28 juni i en bog fura i niirbeten af Patsjok elfs ut- 

 flode ur Enare sjo. Dessa hafva foljande matt: 



29,7 29,3. 



17,5 17,2. 



Falco gyrfalco L. 



Da jag aldrig sett denna hogfjallens falk eller sjalf funnit 

 bo af den, kanner jag intet annat om dess forekomst inom 

 omradet, an att den ar mycket sallsynt. Enhgt allmogens sam- 

 stammiga uppgifter skall arten vissa ar ofvervintra, men under 

 andra ar ater totalt forsvinna till midvinter manaderna. Tro- 

 ligen beror dess ofvervintring af tillgangen pa ripor pa fjallen. 

 Ar 1892 erholl jag en kull pa 3 agg af arten, hvilka enligt 

 finnarens utsago voro tagna i en klyfta pa Kuarvekods fjiilltopp 

 i Muotkatunturit den 17 maj. Aggen, af hvilka ett var friskt 

 och de tva ofriga legade, bade storleken: 



62,1 61,5 61,1. 



48,4 48,0 47,6. 



T forstmastaren M. Waenerbergs ago sag jag sommaren 

 1896 agg af arten, hvilka enligt uppgift voro tagna pa Pahta- 

 vaara bergsbrant ej langt fran Muddusjaur sjo (Regio sylvatica); 

 fynddatum saknades. 



Falco cesalon Tunstall. 



Om jagtfalken ar sallsynt, ar denna daremot allman pa 

 snart sagdt alia lokaler inom laglandet. Underligt nog, bar jag 

 aldrig antriiffat arten pa fjiillen, ehuru den enligt allmogens 

 uppgift, .bvilket afven iir troligt, annu i bjorkregionen ar ganska 



