Actci Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XV, N.u 3. 57 



Tarsen, jiimte tarna mycket Ijust blagraa. Klorna ofvantill gliin- 

 sande svarta, undertill Ijust graa. Af handpennorna iiro de fein 

 forsta svarta med gulbruna spetsar och undre sidan af spolarna 

 nagot Ijusare; detta isynneiliet hos den femte pennan. De fol- 

 jande hand- och annpennorna samt stjertpennorna svartgraa, 

 ofvantill med Ijusa flackar pa infanet samt med bredt brungula 

 spetsar; spolarnes insidor hvita; fanets insida Ijusare gra. P'orsta 

 raden armtackare af armpennornas fiirg; de ofriga raderna 

 annars lika fiirgade, men sakna Ijusa flackar pa infanet. Undre 

 vingtackare outvecklade; forsta raden hvitaktiga med svart vid 

 roten, andra raden gula med svart vid roten. Hjessans fjiidrar 

 svarta med mycket bredt hvita briimkanter, hvaraf hjessan blir 

 brokig af hvitt och svart. . Bakhufvudets och nackens fjiidrar 

 forlangda till en utstaende kam, svarta med breda brungula 

 briimkanter, hvaraf ater bakhufvudet och nacken bhfva spriick- 

 hga af gulbrunt och svart. Ett band af svarta fjiidrar genom 

 ogat till nacken. Hakan och hufvudets undre sidor iinda till 

 det svarta bandet, hvita, smaningom ofvergaende till gul- och 

 grasprackligt pa hals och kriifva. Fjadrarna pa brostet mycket 

 outvecklade, hvitgula, blandade med Ijusgratt dun; pa magen 

 mera utvecklade, Ijusgula. Skenklarna beklitdda med grahvitt 

 dun. Undre stjerttiickarena rostgula. Ryggens fjadrar och ofre 

 stjerttiickare svarta med gulbruna spetsar. Kroppsliingd 420 

 mm. Vingbredd 1 meter 125 mm. Vingen 490 mm. Tarsen 

 64 mm. Laret 122 mm. Mellantan med klo 68 mm; klon 22 

 mm. Uttan med klo 42 mm; klon 24 mm. Baktan med klo 

 44 mm; klon 23 mm. Nabben fran nasborrarne 21 mm, fran 

 mungipan 37 mm. Underkaken fran hakvinkeln 14 mm. Niib- 

 bens bredd framom niisborrarna 13 mm. Fageln, som antagligen 

 var en bona, var mycket fet. 



Archibuteo lagoims Briinn. 



Ar den allmiinnaste af alia roffaglar inom omradet. Vistas 

 pa de klippiga med tallskog bevuxna asarna i laglandet, men 

 synes redan inom bjorkregionen vara ytterst siillsynt. Lemlar, 

 sorkar, grodor o. d. utgora dess hufvudsakliga foda. Faglar 



