Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XV, N:o 3. 17 



synt Anse7' segetum (arvensis). Sallsyntare forekomma Totamis 

 fuscus och T. glareola. 



I de dunkla granskogarna pa och i niirheten af Maanselkiis 

 norra sluttningar hacka siillsynt: 



Turdus miisicus, Ampelis garrulus, 



Garriihis glandarins, Tetrao tetrix. 



Da jag endast tva ganger varit i tillfiille att besoka de at 

 oster och sydost fran Enare sjo beliigna trakterna, skulle upp- 

 riiknandet af de pa dar befinthga standorter forekommande fagel- 

 arterna bhfva minst sagdt sviifvande, hvarfore jag afstar fran for- 

 soket. Likval ma sagas, det jag tyckt mig miirka att Limosa 

 lapponica, Anser segetum, Tetrao urogallus och Tringa-a.rter, 

 hvilka sistniimnda jag ej varit i tillfalle att till sin art bestamma, 

 har aro allmiinnare pa sina standorter, an i andra delar af 

 Enare lappmark. 



Landet norr och nordost om Enare sjo, — ined Kuosna 

 vattensystemet samt Pahtipokke och Ruovvipokke fjallkomplexer 

 som grans mot vester och norr, riksgransen mot nordost samt 

 Curnuvuodna^ Curnujok och Curnujaur till Reisa guorra (Ra- 

 japaa) gransrose mot oster, — bildar sa att saga en enda 

 hogslatt, afbruten af hogre och lagre i NO-SW-lig riktning 

 lopande moar, fjiillstrackningar och vattendrag. Egendomlig for 

 denna del af observationsomradet ar dess sa godt som totala 

 saknad af sumpmarker. Ofver hufvud bestar hogslatten af 

 torra stenbundna moar^ bevuxna med Cladonia och kortvaxt 

 tall i svag slutning. Detta galler isynnerhet om norra och nord- 

 ostra delen. I sodra, sydvestligaste och sydostligaste delarna 

 af denna hogslatt, fa moarna dock ett friskare utseende, ehuru 

 marken afven har ar mycket stenbunden och undervegetationen 

 iinnu ofvervagande bestar af lafvar. Endast saltan patraffas 

 friska moar med Hypniim undervegetation. Stallvis niirmast 

 riksgransen ofvergar ifragavarande hogslatt i en tundraartad, kai 

 mo, hvilken ar for ar inkraktar allt storre omraden genom skogs- 

 gransens standiga forskjutning soderut, narmast fororsakad ge- 

 nom skogsbrand och forsiggangen afverkning. Att detta skogs- 

 gransens tillbakatrangande pagatt langa tider, kan man sluta 



