Acta Societatis pro Fauna ct Flora Fennica, XV, N:o 3. 81 



65,8 65,6 65,3 65,3 64,2 63,7 63,1. 

 45,2 45^0 45^2 44^8 45^5 45^3 45,2. 



Fuligula cristata Steph. 



Forekominer talrikt i laglandet vid de med sanka iings- 

 striinder forsedda tnisken, men saknas niistan helt och hallet pa 

 motsvarande lokaler i fjallen, atminstone ofvanom bjorkregionen. 

 Aggen liiggas pa en bale af gras, sparsamt bekliidd med fagelns 

 eget dun, pa nagot torrare stiille alldeles niira vattenlinien eller 

 halst pa nagon tufva i vattnet, ifall tillgang pa sadana finnes. 

 Hackningstiden intriiffar i regel i sednare halften af juni, sal Ian 

 i borjan af manaden. Bland bofynd ma foljande bar niimnas: 



1891: den 20 juni bo med 6 friska iigg; den 23 juni bo 

 med 9 obetydligt legade agg; den 28 juni bo med 11 friska 

 agg; den 29 juni bo med 8 nagot legade agg; den 14 juli bo 

 med 6 obetydligt legade agg (ovanligt sent; mojligen aro aggen 

 viirpta af en fagel, som redan tidigare forlorat sin kuU och 

 viirpt om); 



1893: den 22 juni tva bon med obetydligt legade agg; 

 den 26 juni bo med 12 niistan friska agg; den 27 juni bo med 

 7 nagot legade agg; den 30 juni bo med 8 starkt legade agg. 



Aggen i en uppmatt kull aro af foljande storlek: 



60,9 60,8 60,8 60,3 60,0 59,5 59,3 58,7 58,2. 



39,8 39,9 40,8 40,5 40,3 40,5 40,8 40,1 40,5. 



Fuligula marila L. 

 Ehuru sallsynt afven varflyttningstiden, far man dock som- 

 maren igenom se arten pa samma lokaler som viggen, saval pa 

 fjallen annu ofvanom bjorkregionen, som i laglandet. Agg af 

 berganden bar jag aldrig erhallit; ej heller bar jag sett ung- 

 kullar af den. Enligt allmogens uppgifter hackar den pa samma 

 lokaler och pa likadana platser som foregaende art, halst vid 

 fjallsjoar men iifven i laglandet. 



Glaucion clangula L. 

 Ar den allmannaste dykand inom laglandet i hela omradet, 

 men saknas totalt pa fjallen redan i bjorkregionen. Boet. som 



