6 Huijo Krank. F;igell'aunan i Cianilakaileby. 



kan stailvis bli anda till 10,8 m, bredden 21,<',— 75,6 m, vatten- 

 miingden i nedre loppet 8,1 m^ per sekund. Elfbottnen bestar 

 af groft grus. ^) Elfvens inom omradet befintliga del eger en 

 liingd af c. 17 km. Delvis uppfyld af stenar bildar den bar 

 ocb diir nagra smarre forsar (ss. Labnakoski, Kauko). Hogra 

 elfstranden iir i allmiinbet liigre iin den motsatta samt ej siil- 

 lan sank. Elfven delade sig fordom vid Kauko i tvanne myn- 

 ningsarmar, men afstiingd genom en dambyggnad vid namda 

 stiille iir den hogra armen numera nastan utsinad. Saka back, hvars 

 kallor iiro beliigna nagot soder om Linsitrask i Saka by, delar 

 sig tidigt i tva hiifvudgrenar, af hvilka den hogra utfaller i 

 elfven nagot vester om Kauko, dessforinnan forstlirkt af en 

 backliknande gren af elfven, Kala backen. Den venstra hiif- 

 vLidsrrenen, som i sitt nedersta lopp flyter tatt invid staden och 

 utfaller i stadens forna hamn, benamnes till sin storre del stads- 

 sundet och ar omgifven af vidstrackta alluvial marker. 



Med undantag af det sydvestliga hornet (trakten mellan 

 Oivo och Labnakoski), diir marken ar nagot kuperad, bildar 

 fastlandsomradet en ojamn slattmark. Backarna, hvilka stracka 

 sig fran nordvest till sydost, hafva 12 meters maximihojd i 

 trakten omkring staden -). De besta af fin lersand, som vanli- 

 gen ar alldeles uppfyld af storre och mindre temhgen kantiga 

 stenar ^), och ega ej sallan anhopnhigar af stenar och stenblock. 

 Synnerligen starkt stenbundna aro trakterna straxt vester om 

 staden samt mellan staden och Hauki hem man, belaget nagot 

 ofvan om elfvens mynning. 



Afven inom denna omradesdel finnas nagra spridda sma 

 trask. Af dessa aro Tryckarstrasket och Kourijarvi trasken 

 relativt vattenrika, Saka trasken daremot sommartid nastan belt 

 och ballet uttorkade. 



Hvad vegetationen betraffar, iir ofver ^/^ af markens areal 

 i iakttagelseomradet upptagna af skogar. Dessa ha lika litet 

 bar som pa manga andra stallen i vart land undgatt skofling 



1) Uppgifterna om elfvens maximidjup m. m. iiro tagna ur J. E. 

 Rosbergs arbete, s. 203—201. 



2) J. .]. Sederholm: Om de losa bildn. s. 38. 

 3^ 39 



