6 Lindroth, Nya och sallsynta finska Eriophyider. 



lappen bis 265 p, Breite desselben bis 60 p. Mann ch en noch 

 unbekannt. Eier breit elliptisch, bis 70 ^ lang unci 60 ^ breit. 



Eriophyes campanulas antraffades af forf. uppa Campanula 

 rotundi folia uti Tavastia austral is vid Lepovaara villa unge- 

 farligen en kilometer fran Jarvela jarnvagsstation sommaren 1902. 

 Djuret forekomm i gallbildningar pa rotbladen och de fa blad 

 som forekommo pa de iinda till 10 cm hoga vaxtstjalkarna. 

 Bladkanterna pa de angripna vardvaxterna aro skarpt uppat 

 inrullade emot bladens midt hvarigenom isynnerhet de smala 

 stjiilkbladen fa ett rorlikt eller rattare snorlikt utseende. De 

 hoprullade bladen arc- darjamte mer eller mindre krokta samt 

 pa ytan forsedda med sma knolar. Senare kunde nagra de- 

 formerade blommor af viirdvaxten pa den annars skarpt be- 

 griinsade fyndorten ej antriiffas. 



Den nya arten paminner i allmiinhet ratt mycket om Eri- 

 ophyes schmardas, som af Professor Nalepa ar beskrifven fran 

 deformerade blommor af Campanula rapunculoides (Sitzungsb. 

 d. kais. Akad. d. Wiss. math.-naturw. Classe Bd. 98, I. p. 147 

 t. 9 f. 1—2). A andra sidan afviker den dock sa pass mycket 

 fran sist namnda art att forf. ansett sig bora betrakta den som 

 ett eget species. Af olikheterna emellan de bada arterna ma 

 framhallas ryggskoldens olika teckning och begransning. Enligt 

 den af Professor Nalepa lemnade beskrifningen och afbildnin- 

 gen finnes i midten af ryggskolden hos Eriophyes schmardas tre 

 tydliga ofver hela skolden lopande liingdveck; af dessa ar den 

 mellersta ej fullstandigt utbildad hos Erioph. campanulas. Hos 

 den finska arten ar skolden baktill icke skarpt begransad fran 

 abdomen utan ofvergar omedelbart i denna genom en pa tvaren 

 lopande, emellan de bada ryggborstknolarna befintlig punktracka. 

 Pa helt annat satt forhaller sig ryggskolden hos Erioph. schmardas 

 i det att densamma (enligt N ale pas figur) ar forsedd med en 

 distinkt sarskild rand i likhet med hvad fallet ar hos en massa 

 andra arter. Pa sidorna af ryggskolden ofvanfor ryggborstkno- 

 larna ses hos Erioph. campanulas nagra korta afbrutna punkt- 

 ringar, hvilka icke aterilnnas hos Erioph. schmardas. Afven skol- 

 dens sidostrimmor, som forlopa midtofvanfor ryggborstknolarna 

 aro olika hos de anforda arterna. Omnamnas ma afven att 



