8 Lindroth, Nya och sallsynta finska Eriophyider. 



liten knol; emellan bada uppsvallningarna liksom i foregaende 

 gallbildning ett spricklikt mellanrum. 



III. Barkottarna (»enbaren») markbart forstorade, nagot 

 tillplattade eller runda; de tre saftiga kottefjallen, som bilda 

 barkotten, sluta sig icke i spetsen utan bilda en treklufven 

 oppning, hvarigenam de tre nagot hypertrophierade frona synas. 



Arten i fraga torde vid narmare eftersyn kunna patraffas 

 litet hvarstades inom vart omrade. Af Professor G. Lager- 

 heim ar den funnen i Alandia: Mariehamn (Entomologisk Tid- 

 skrift 1899 p. 115). Senast ar djuret funnet i Tavastia 

 australis: Evo: Vaahtervehmais den 10 sept. 1903 af forf. 



Eriophyes tenuis Nal., som forut hos oss ar funnen i sma- 

 axen af Aira flexaosa (Lindroth: 1. c.) samt inom den ofversta 

 bladslidan hos Phleiim pratense och Agropyrum repens (E. Re li- 

 ter: Ueber die Weissahrigkeit der Wiesengraser in Finland i 

 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, T. 19, n:o 1, p. 

 84—86), patraffades af forf. sistlidne sommar den 7 juni vid 

 Evo forstinstitut (Tavastia australis) uti smaaxen af Antho- 

 xanthum odoratum. Forut ar djuret iakttaget af forf. pa nyss- 

 namnda vardvaxt vid Sunds kyrka (Alandia) 7 /<s 97 samt om 

 hosten 1902 vid Aggelby (Nylandia) nara Helsingfors. — Gall- 

 bildningen, som fororsakas af djuret, ar ej sardeles i ogonen 

 fallande. Lattast igenkannas de parasitbarande Anthoxantlmm- 

 individerna darpa, att blomstallningen ej har den normala for- 

 men af en axlikt hopdragen vippa, utan att vippans nedra grenar 

 aro starkt forlangda, sa att blomstallningen i sin helhet far ett 

 nagot frammande och lost utseende. De nedre smaaxen felsla 

 vanligen eller forblifva mer eller mindre rudimentara. De 

 utbildade smaaxen aro ofta nagot krokta; det inre skarm- 

 jallets spets forkortad och ofta ± klolikt bojdt och med nagot 

 mera utvecklad hinkant an de normala smaaxens skarmfjall. 



Eriophyes drabae Nal., som forekommer pa flere Craciferer, 

 ar hittills fran Finland kand endast fran Lapponia ponoj en- 

 sis, hvarest den ar tagen pa Br aba hirta af forstkonduktoren 

 J. Montell den 2 aug. 1899 pa sluttningen midt emot byn 



